Tibeti Autonóm Terület
autonóm terület Kínában
Ennek a lapnak a címében vagy szövegében az újind nevek nem a magyar nyelvű Wikipédiában irányelvként elfogadott magyaros átírás szerint szerepelnek, át kellene javítani őket. |
A Tibeti Autonóm Terület (tibeti: བོད་རང་སྐྱོང་ལྗོངས།, tibeti nyelven: Bö rang kjong dzsong, Wylie:Bod-rang-szkjong-ldzsongsz, kínai: 西藏自治区, pinjin: Xīzàng Zìzhìqū, magyar átírás: Hszicang Cecsecsü) a Kínai Népköztársaság tartományi szintű autonóm régiója. Tartományi székhelye és legnagyobb városa Lhásza.
Tibeti Autonóm Terület (西藏自治区 / Xīzàng Zìzhìqū བོད་རང་སྐྱོང་ལྗོངས།) | |
Rövidítés: 藏 pinjin rövidítés: Zàng | |
Név eredete | 西 xī – nyugat 藏 zàng – buddhista iratok |
Közigazgatás | |
Ország | |
Közigazgatási szint | Autonóm tartomány |
Székhely | Lhásza |
Prefektúrák (地区) | 7 |
Megyék (县) | 73 |
Járások (乡) | 692 |
A KKP tartományi bizottságának titkára | Pajma Cselin (Padma Choling) |
Kormányzó | Loszang Csiangcun (Losang Jamcan) |
Terület | 1 228 400 km², 2. a rangsorban |
ISO 3166-2 | 54 |
Népesség | |
Teljes népesség | 3 648 100 fő (2020)[1] |
Népsűrűség | 2,2 fő/km² |
Főbb nemzetiségek | tibeti – 92,8% han – 6,1% hui – 0,3% monpa – 0,3% Egyéb – 0,2% |
GDP 2004 | |
GDP | 21,15 milliárd CNY, 31. a rangsorban |
GDP per fő | 7720 CNY, 25. a rangsorban |
A zárójelben szereplő rangsorok Kína tartományi szintű közigazgatási egységeinek összehasonlításában értendőek. | |
Tibeti Autonóm Terület weboldala | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Tibeti Autonóm Terület témájú médiaállományokat. |
Történelem
szerkesztésTibet történelméről lásd részletesen: Tibetről, mint földrajzi tájról szóló szócikk Történelem szakaszát.
Földrajz és éghajlat
szerkesztésKözigazgatás
szerkesztésA Tibeti autonóm tartomány egy prefektúra szintű városra és hat prefektúrára van felosztva:
Prefektúra szintű város:
- Lhásza (tibeti (Wylie átírás): lha sa grong khyer; egyszerűsített kínai: 拉萨市; pinjin: Lāsà Shì)
Prefektúrák:
- Nagqu Prefektúra (nag chu sa khul; 那曲地区; Nàqū Dìqū)
- Qamdo Prefektúra (chab mdo sa khul; 昌都地区; Chāngdū Dìqū)
- Nyinchi Prefektúra (nying khri sa khul; 林芝地区; Línzhī Dìqū)
- Shannan Prefektúra (lho kha sa khul; 山南地区; Shānnán Dìqū)
- Xigaze Prefektúra (gzhis ka rtse sa khul; 日喀则地区; Rìkāzé Dìqū)
- Ngari Prefektúra (mnga' ris sa khul; 阿里地区; Ālǐ Dìqū)
Gazdaság
szerkesztésNépesség
szerkesztésKultúra
szerkesztésJegyzetek
szerkesztésForrások
szerkesztés- A világ nyelvei. Fodor István főszerk. Budapest: Akadémiai Kiadó. 1999. ISBN 9630575973 Tibeti nyelvek, 1395-1401. oldal