William Petty
Sir William Petty (Romsey, 1623. május 26. – London, 1687. december 16.) angol közgazdász és filozófus. Először Oliver Cromwell alatt tűnt ki Írországban: hatékony módszereket dolgozott ki az elkobozott és Cromwell katonáinak kiosztandó földek kezelésére. Sikerült fontos szerepet betöltenie II. Károly és II. Jakab idejében is.
William Petty | |
Született | 1623. május 26.[1][2][3][4][5] Romsey |
Elhunyt | 1687. december 16. (64 évesen)[2][3][6][7][8] London[9] |
Állampolgársága | angol[10] |
Házastársa | Elizabeth Waller, Baroness Shelburne (1667–)[11][12] |
Gyermekei | három gyermek:
|
Szülei | Francesca Anthony Petty |
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Iskolái |
|
A Wikimédia Commons tartalmaz William Petty témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Rövid ideig az angol parlament tagja volt, ezen kívül tudós, feltaláló, vállalkozó és a Royal Society alapító tagja. Leginkább a közgazdasági elméletei és a politikai számtanbeli módszerei miatt maradt emlékezetes. Neki tulajdonítják a laissez faire elvének bevezetését a kormányzati tevékenységbe.
Élete
szerkesztésApja posztókészítő volt. 14 éves koráig az angliai Hampshire-ben levő Romsey városban élt, majd hajósinasnak állt. Egy lábtörés következtében a partra tették Normandiában. Kb. két évig Caenben egy jezsuita kollégium lakója volt. 1640-ben Londonban tengeri térképek rajzolásából élt. Ezt követően Hollandiában és Franciaországban orvostudományt tanult. Párizsban a filozófus Thomas Hobbes titkára lett. Angliába visszatérve Oxfordba került, ahol a fizika doktora, az anatómia professzora, és vice-principial (kb. rektorhelyettes) lett. Egyik megalapítója a Royal Society-nek, az első tudományos akadémiának.
1651-ben kinevezték az Írországi Angol Hadsereg főparancsnoka mellé orvosnak. Az angolellenes felkelés leverése után a felkelésben részt vevő ír katolikusok földjeit elkobozták. Ezekkel a földekkel szándékozott Oliver Cromwell fizetni azoknak a gazdagoknak, akik pénzt adtak a háborúhoz, valamint a győztes hadsereg tisztjeinek és katonáinak. Ahhoz azonban, hogy a földet felosszák, előbb fel kellett mérni és térképezni a földterületeket. Ezt a feladatot vállalta Petty, ami valóságos aranybányának bizonyult a 30 éves orvosnak. Hatalmas földterületek birtokosa lett, s egyidejűleg Írország főkormányzójának (Cromwell fiatalabb fiának) titkos tanácsosa és titkára. Cromwell 1658-ban bekövetkezett halála után, a már parlamenti képviselő Petty-t élesen támadták meggazdagodása miatt, de végül veszteség nélkül került ki a csatából. Mivel fontos szolgálatot tett a royalistáknak is, II. Károly 1661-ben lovaggá ütötte. Így ő lett az első közgazdász, aki megkapta a "Sir" címet. Halála 1687-ben következett be.
Petty közgazdasági nézetei
szerkesztésA 17. század közepén lezajlott Angliában a polgári forradalom. A gazdaságban a tőkés termelés gyorsan teret hódított. A gazdasági élet változásait a tudomány kibontakozása követte. A skolasztika teret vesztett a filozófiában. Francis Bacon a filozófia legfontosabb feladatának a tudományos módszer megteremtését tekintette és azt hangoztatta, hogy a tudomány tapasztalati tudomány, amely a megfigyelés révén gyűjtött anyagokat az értelem segítségével átalakítja és feldolgozza. A baconi módszert a gazdasági élet tanulmányozásában Petty alkalmazta először. Észrevette, hogy a gazdasági élet egyes folyamatait objektív törvényszerűségek spontán módon szabályozzák, akárcsak a természeti folyamatokat. Felismerte a cserében uralkodó törvényszerűséget, és kereste a meghatározó tényezőt az áralakulás mögött, illetve az áru és pénz viszonyában a szabályozó tényezőt, az áruban és a pénzben megtestesült munka mennyiségét. Felismerte a pénz kincsképző funkcióját, azt, hogy a forgalom számára fölös pénzmennyiség kincsként lecsapódik. Pettynél az áringadozások centruma az az ezüst mennyiség, ami annyi munkát tartalmaz, mint a cserére bocsátott áru. Ugyanakkor szerinte csak az a munka értékalkotó, amelyik terméke a cserén keresztül nemesfémmé válik.
Munkabér-elméletében a törvények által megállapított munkabérek mögött is kereste a természetes alapot, és ezt az alapot a létfenntartáshoz szükséges eszközök minimumában találta meg. Ezzel persze elismerte, hogy a munkás munkaidejének csak egy részét fordítja létfenntartási eszközei értékének a megtermelésére. Ennek ellenére az értéktöbblet alapvető formájának a földjáradékot tartotta, ami nála a gabonának a benne megtestesült munkamennyiség által meghatározott értékéből a vetőmag és a munkás munkabérét jelentő élelmiszerek levonása után fennmaradó többlet. Azt hangoztatta, hogy a munkabér és a járadék csak egymás rovására nőhet. Petty a földjáradékon kívül az értéktöbblet még egy önálló formáját ismerte el, a kamatot, melyet a földjáradék származékos formájaként ábrázol és pénzjáradéknak nevezett. Szerinte a mindenkori tényleges kamatlábnak a pénz iránti kereslettől és kínálattól függően kell kialakulnia. A föld árát tőkésített járadéknak tekintette.
Petty, a statisztikus
szerkesztésBarátjával, John Graunttal a demográfiai statisztika megalapítója volt. 1662-ben könyvet jelentetett meg a londoni mortalitásról.
A marxisták szerint Petty volt az első, aki elkezdte kikövezni az utat az absztrakt munka gondolatához, amely a marxi értékelmélet alapja.
Főbb művei
szerkesztés- A Treatise of Taxes and Contributions (Értekezés az adókról és illetékekről, 1662)
- Political Arithmetic posthum. (Politikai számtan, kb. 1676, kiadva 1690)
- Verbum Sapienti (1664, posztumusz kiadás 1691)
- Political Anatomy of Ireland (Írország politikai anatómiája, 1672, 1691)
- Quantulumcunque Concerning Money (1682, posztumusz kiadás 1695)
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b The Peerage (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Brockhaus (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Hrvatska enciklopedija (horvát nyelven). Miroslav Krleža Lexicographical Institute, 1999
- ↑ Dictionary of Irish Biography (angol nyelven). Royal Irish Academy
- ↑ Munk's Roll (angol nyelven)
- ↑ Kindred Britain
- ↑ Gran Enciclopèdia Catalana (katalán nyelven). Grup Enciclopèdia
- ↑ Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Петти Уильям, 2015. szeptember 28.
- ↑ LIBRIS, 2008. július 16. (Hozzáférés: 2018. augusztus 24.)
- ↑ Kindred Britain
- ↑ p3842.htm#i38420, 2020. augusztus 7.
Források
szerkesztés- Mátyás Antal: A polgári közgazdaságtan története a marxizmus megjelenése előtt (Tankönyvkiadó, Budapest, 1976)
- A. V. Anyikin: Egy tudomány ifjúkora (Kossuth Könyvkiadó, 1978)
- Officina egyetemes lexikon. Főszerk. Markó László. Budapest: Officina Nova. 1994. ISBN 963-8185-87-2