Asunsjonas
Asunsjonas (isp. Asunción, gvar. Paraguay) – didžiausias Paragvajaus miestas ir šalies sostinė, kultūrinis ir ekonominis šalies centras. Įsikūręs šalies pietinėje dalyje, kairiajame Paragvajaus upės krante, prie Asunsjono įlankos, priešais Pilkomajo upės žiotis. Miestas turi autonominį statusą ir nepriklauso jokiam departamentui. 2006 m. gyventojų surašymo duomenimis, mieste gyvena 515,6 tūkst. gyventojų, o kartu su aplinkiniais miestais (San Lorensu, Lambare, Fernando de la Mora ir kt.) sudaro Didžiojo Asunsjono aglomeraciją, kurioje gyvena daugiau nei 1,9 mln. žmonių iš beveik 7 milijonų Paragvajaus gyventojų.
Asunsjonas Nuestra Señora de la Asunción | |
---|---|
| |
Laiko juosta: (UTC-4) ------ vasaros: (UTC-3) | |
Valstybė | |
Departamentas | Asunsjono departamentas |
Įkūrimo data | 1537 m. rugpjūčio 15 d. |
meras | Evangelista Troche de Gallegos |
Gyventojų | 637 249 |
Plotas | 118 km² |
Tankumas | 5 400 žm./km² |
Altitudė | 43 m |
Tinklalapis | www.mca.gov.py |
Asunsjonas |
Istorija
redaguotiAsunsjonas – vienas seniausių Pietų Amerikos miestų. Pirmasis dabartinio miesto apylinkes pasiekė Juan de Ayolas, tačiau pirma laikina gyvenvietė įkurta 1537 m. rugpjūčio 15 d. ispanų konkistadorų: Chuano de Salasaro, Gonsalo de Mendosos ir Pedro de Mendosos. Gyvenvietė pavadinta La Muy Noble y Leal Ciudad de Nuestra Señora Santa María de la Asunción, kadangi buvo įkurta Žolinės dieną. Tai buvo svarbus konkistadorų atraminis centras ieškant legendinių Sidabro kalnų. Asunsjonas buvo vadinamas Miestų motina (Madre de Ciudades), kadangi buvo svarbiausias regione iki pat iškylant Buenos Airėms. Iki 1617 m. miestas buvo pavaldus Peru vicekaralystei. 1731 m. Asunsjone kilo vienas pirmųjų sukilimų prieš ispanų priespaudą. 1811 m. Paragvajus paskelbė nepriklausomybę, o Asunsjonas tapo jo sostine. Valdant José Gaspar Rodríguez de Francia didelė miesto centro dalis buvo sugriauta ir atstatyta pagal naują planą.
Po Trigubo aljanso karo (1865-1870 m.) miestas iki 1876 m. buvo okupuotas ir nuniokotas Brazilijos. 1932 m. vykstant Čiako karui Asunsjonas buvo pagrindinis nuo karo nukentėjusiųjų prieglaudos centras. XIX a. pab.-XX a. pr. į sostinę atvyko nemažai imigrantų iš Europos, Artimųjų Rytų, miestas atsigavo ir vėl tapo svarbiu regiono centru.
2004 m. Asunsjone įvyko daug aukų pareikalavęs Ycuá Bolaños prekybos centro gaisras.
Gyventojai
redaguotiAsunsjone 2006 m. gyveno 515,6 tūkst. gyventojų, vidutinis gyventojų tankumas siekė 4407 žm./km². Tuo tarpu aglomeracijos gyventojų skaičius viršija 1,6 milijono. Miestas padalintas į 68 kvartalus iš kurių gausiausiai apgyvendinti yra San Pablas, Roberto L. Petit ir Obreras. Tarp 1962 ir 2002 m. miesto gyventojų skaičius padvigubėjo ir dabar sostinėje gyvena beveik 10 % šalies gyventojų.
Asunsjone, kaip ir kituose didesniuose šalies miestuose gyvena daugiau moterų, negu vyrų. Daugiau nei pusė miestiečių yra jaunesni nei 30 metų. Tik 2 % gyventojų neturi gimimo liudijimo, tačiau net 10 % neturi asmens tapatybės kortelės. Asunsjone gyvena daugiau nei 200 indėnų.
Kvartalai
redaguotiKvartalas | Gyventojų sk. (2002 m.) | Kvartalas | Gyventojų sk. (2002 m.) | Kvartalas | Gyventojų sk. (2002 m.) | |
---|---|---|---|---|---|---|
1. Ita Enramada | 4 845 | 24. Pinosa | 6 621 | 47. Mariskal Lopesas | 5 025 | |
2. Santa Ana | 5 775 | 25. Vista Alegrė | 12 611 | 48. Chara | 13 554 | |
3. Banjado Santa Ana | 8 374 | 26. Panambi Reta | 2 386 | 49. Banko San Migelis | 953 | |
4. Roberto L. Pettit | 20 201 | 27. Panambi Vera | 2 591 | 50. Tablada Nueva | 6 573 | |
5. Republikanas | 8 429 | 28. San Pablas | 21 787 | 51. Virchen del Huertas | 4 809 | |
6. Pirisalis | 4 022 | 29. Terminalis | 4 305 | 52. Virchen de la Asunsjonas | 9 983 | |
7. San Visentė | 15 412 | 30. Hipodromas | 8 348 | 53. Belja Vista | 6 57 | |
8. Banjado Takumbu | 10 958 | 31. Nazaretas | 7 133 | 54. Santo Domingas | 2 591 | |
9. Obreras | 19 823 | 32. Vilja Aurelija | 9 871 | 55. Kanjada del Ibarajus | 3 166 | |
10. Takumbu | 13 366 | 33. Los Laurelesas | 3 517 | 56. Las Lomasas | 5 604 | |
11. Sachonija | 14 873 | 34. Mariskal Estigaribija | 7 711 | 57. Madame Lynč | 8 589 | |
12. Ita Pyta Punta | 4 225 | 35. San Kristobalis | 6 618 | 58. Salvador del Mundas | 3 883 | |
13. San Antonijas | 9 544 | 36. Herera | 5 149 | 59. Nju Guasu | 16 | |
14. Dr. Fransija | 10 925 | 37. Santa Marija | 4 591 | 60. Mbokaiatis | 6 512 | |
15. La Enkarnasjonas | 4 928 | 38. Itajus | 3 054 | 61. Mburukuja | 8 377 | |
16. Katedralis | 3 676 | 39. San Chorchė | 4 844 | 62. Santísima Trinidadas | 4 515 | |
17. Cheneral Diasas | 6 068 | 40. Ikua Sati | 6 687 | 63. Virchen de Fatima | 6 064 | |
18. Petirosis | 11 380 | 41. Manora | 1 898 | 64. San Rafaelis | 10 732 | |
19. San Rokė | 6 355 | 42. Vilja Mora | 4 114 | 65. Botanikas | 9 982 | |
20. Rikardo Brugada | 10 455 | 43. Rekoleta | 10 230 | 66. Sebalkos Kuė | 18 553 | |
21. San Felipė | 5 679 | 44. Tembetaris | 3 515 | 67. Loma Pyta | 6 231 | |
22. Las Mersedesas | 4 827 | 45. Mburikao | 7 691 | 68. San Blasas | 3 651 | |
23. Siudad Nueva | 8 584 | 46. Cheneral Kabaljeras | 8 128 |
Geografija
redaguotiAsunsjonas įsikūręs kairiajame Paragvajaus upės krante, prie Asunsjono įlankos, priešais Pilkomajo upės žiotis. Kad būtų išvengta pavojingų potvynių, miestas kūrėsi ant kalvų (Cabará, Clavel, Tarumá, Cachinga ir Tacumbú). Sostinė šiaurės rytuose ribojasi su Mariano Roke Alonsu, rytuose – su Luke ir Fernando de la Mora, pietuose – su Lambare ir Vilja Elisa.
Miesto klimatas didžiąją metų dalį yra drėgnas ir šiltas. Dėl savo padėties žemyno viduryje Asunsjonas yra ir karščiausia Iberoamerikos sostinė. Vasarą čia temperatūros dažnai viršija 40 °C.
Mėnuo | Sau | Vas | Kov | Bal | Geg | Bir | Lie | Rgp | Rgs | Spa | Lap | Gru | Metinis |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Vid. aukščiausia °C | 40 | 40 | 36 | 30 | 25 | 23 | 23 | 24 | 26 | 29 | 31 | 32 | 22,2 |
Vid. žemiausia °C | 23 | 22 | 21 | 19 | 16 | 14 | 14 | 14 | 16 | 18 | 20 | 22 | 18,2 |
Krituliai mm | 158 | 122 | 115 | 157 | 110 | 72 | 42 | 77 | 79 | 116 | 153 | 132 | 1 333 |
Duomenys: Asunsjono klimatas[1] 2008 11 09 |
Ekonomika
redaguotiAsunsjonas – šalies ekonominis centras. Didžioji miestiečių dauguma (8 iš 10) verčiasi prekyba, paslaugomis. Dar 16 % gyventojų dirba pramonės ir statybų versle. Vystoma avalynės, tekstilės, maisto, tabako, baldų pramonė. Žemės ūkis praktiškai beveik nevystomas, nes visa miesto teritorija urbanizuota. Mieste pastaraisiais metais steigiasi nauji prekybos centrai, turgūs. Pagrindinis prekybinis kvartalas – Vilja Mora. Svarbiausios eksportinės prekės: mėsa, mediena, medvilnė, sojos pupelės.
Transportas
redaguotiAsunsjonas yra svarbiausias Paragvajaus transpoto mazgas. Priemiestyje Lukėje yra tarptautinis Silvio Pettirossi oro uostas. Greitkeliai į Buenos Aires ir San Paulą, keliai į didžiuosius šalies miestus. Dauguma šalies produkcijos prekybos vyksta per Asunsjono upių uostą.
Miesto gyventojus aptarnauja autobusų parkas. Nors į miestą neveda joks veikiantis geležinkelis, gerai išvystytas susisiekimas autobusais tiek su Paragvajaus, tiek su Argentinos, Urugvajaus, Brazilijos miestais.
Švietimas ir kultūra
redaguotiSostinė ir pagrindinis kultūrinis Paragvajaus centras. Asunsjone yra Nacionalinis meno muziejus, Manzana de la Rivera muziejus, Nacionalinė biblioteka, Valstybinis Asunsjono universitetas (įkurtas 1890 m.) ir Asunsjono katalikų universitetas (įkurtas 1960 m.), taip pat technologijų, Kolumbijos, autonominis, Amerikana universitetai. Veikia eilė kolegijų (Ntra. Sra. del Perpetuo Socorro, Salesianito, Colegio Internacional, Goethe ir kt.).
Pagrindniai miesto dienraščiai: ABC Color, Última Hora ir La Nación.
Turizmas
redaguotiPagrindiniai turistiniai Asunsjono objektai – Godoi muziejus, Įsikūnijimo bažnyčia (Iglesia de la Encarnación) ir Didvyrių pateonas (Paryžiaus Invalidų rūmų kopija), kur palaidota daug žymių šalies žmonių. Tarp kitų lankytinų objektų paminėtini vyriausybės ir prezidento rūmai Palacio de los López, senasis Senato pastatas, Ignacio A. Pane teatras, Metropolinė katedra, Nepriklausomybės rūmai (vienas iš nedaugelio išlikusių kolonijinės architektūros pastatų). Daugelis istorinių pastatų buvo sugriauta Trigubo Aljanso karo metu bei vykdant miesto pertvarką.
Miesto centras įsikūręs netoli upės, jame yra dauguma istorinių pastatų bei komercinis miesto centras (daugiausia Palmos gatvėje). Svarbiausi miesto kvartalai: Sachonija, Obreras, San Rokė, La Mersedesas, Vilja Mora, Mariskal Lopesas, Trinidadas. Yra botanikos sodas.
Asunsjonas pasižymi kultūrine įvairove. Be vietinės lotynoamerikietiškos kultūros, čia taip pat galima sutikti europietišką, arabišką, azijietišką kultūrą.
Asunsjonas paskeltas 2009 m. Amerikos kultūros sostine.
Sportas
redaguotiFutbolas yra pagrindinė sporto šaka Paragvajuje, o dauguma pajėgiausių šalies klubų, tokių kaip Olimpia, Cerro Porteño, Club Libertad, Club Nacional, Club Guaraní, Club Sol de América yra įsikūrę sostinėje. Čia yra ir svarbiausias šalies stadionas – Estadio Defensores del Chaco.
Miestų partnerystė
redaguotiMiestai, su kuriais Asunsjonas yra užmezgęs partnerystės ryšius:
Nuorodos
redaguoti- Oficiali svetainė
- Asunsjono universitetas
- Miesto vaizdai
- Turizmas Asunsjone Archyvuota kopija 2006-04-19 iš Wayback Machine projekto.
- Wikitravel:Asuncion
Išnašos
redaguoti- ↑ „Asunsjono klimatas“ (anglų). Nuoroda tikrinta 2008-11-09.