Borijs
Borijs | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
Oksidēšanas pakāpes | +7, (+3), (+4), (+5) | ||||||
Blīvums | 37 100 (paredzēts) kg/m3 |
Borijs ir mākslīgs ķīmiskais elements ar simbolu Bh un atomskaitli 107. Tas nosaukts dāņu fiziķa Nilsa Bora vārdā. Dabā borijs nav sastopams. Visi borija izotopi ir ļoti radioaktīvi, stabilākā izotopa 270Bh pussabrukšanas periods ir 61 sekunde.
Periodiskajā tabulā borijs atrodas pie pārējas metāliem (d blokā). Tas ir 7. perioda un 7. grupas ķīmiskais elements. Ķīmijas eksperimenti norāda, ka tā īpašības ir līdzīgas citam 7. grupas ķīmiskajam elementam rēnijam. Borija ķīmiskās īpašības ir tikai daļēji noskaidrotas.
Izotopi
Izotops |
Pussabrukšanas periods[1][2] |
Sabrukšanas veids[1][2] |
Atklāšanas gads |
Reakcija |
---|---|---|---|---|
260Bh | 35 ms | α | 2007 | 209Bi(52Cr,n)[3] |
261Bh | 11,8 ms | α | 1986 | 209Bi(54Cr,2n)[4] |
262Bh | 84 ms | α | 1981 | 209Bi(54Cr,n)[5] |
262mBh | 9,6 ms | α | 1981 | 209Bi(54Cr,n)[5] |
264Bh | 0,97 s | α | 1994 | 272Rg(—,2α)[6] |
265Bh | 0,9 s | α | 2004 | 243Am(26Mg,4n)[7] |
266Bh | 0,9 s | α | 2000 | 249Bk(22Ne,5n)[8] |
267Bh | 17 s | α | 2000 | 249Bk(22Ne,4n)[8] |
270Bh | 61 s | α | 2006 | 282Nh(—,3α)[9] |
271Bh | 1,2 s | α | 2003 | 287Mc(—,4α)[9] |
272Bh | 9,8 s | α | 2005 | 288Mc(—,4α)[9] |
274Bh | 40 s | α | 2009 | 294Ts(—,5α)[10] |
278Bh | 11,5 min? | SF | 1998? | 290Fl(e−,νe3α)? |
Mākslīgi ir iegūti borija izotopi, kuru masas skaitlis ir no 260 līdz 275.[11] Stabilākais izotops ir 270Bh, kura pussabrukšanas periods ir 61 sekunde, lai gan pēc neapstiprinātas informācijas izotopa 278Bh pussabrukšanas periods varētu būt lielāks.
Vēsture
Par 107. elementa iegūšanu pirmo reizi ziņoja Dubnas Apvienotā kodolpētījumu centra fiziķi 1976. gadā, tomēr vairāki viņu secinājumi izrādījās kļūdaini. Starptautiskā teorētiskās un praktiskās ķīmijas savienība (IUPAC) atzina par ticamiem 1981. gadā Vācijas Smago jonu institūta veiktos pētījumus. Vācu zinātnieki pētīja to pašu bismuta-209 un hroma-54 kodolu saplūšanas reakciju, ko padomju fiziķi, un reģistrēja piecus 107. elementa atomus.
- 209
83Bi + 54
24Cr → 262
107Bh + 1
0n
1992. gada septembrī vācu zinātnieki ierosināja ķīmisko elementu nosaukt par nīlsboriju (simbols: Ns). Krievu zinātnieki piedāvāja šo nosaukumu piešķirt 105. elementam (mūsdienās zināms kā dubnijs). Starptautiskā ķīmijas savienība (IUPAC) 107. elementu sauca par unnilseptiju (simbols: Uns). 1994. gadā IUPAC ieteica elementu saukt par boriju, nevis par nīlsboriju, jo līdz tam netika piekopta prakse ķīmiskos elementus nosaukt pilnos zinātnieku vārdos. Nosaukums borijs galīgi tika apstiprināts 1997. gadā.
Atsauces
- ↑ 1,0 1,1 Sonzogni, Alejandro. «Interactive Chart of Nuclides». National Nuclear Data Center : Brookhaven National Laboratory. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018-06-12. Skatīts: 2008-06-06. Arhivēts 2018-06-12 Wayback Machine vietnē.
- ↑ 2,0 2,1 Gray, Theodore. «The Photographic Periodic Table of the Elements». periodictable.com, 2002–2010. Skatīts: 2012. gada 16. novembris.
- ↑ Nelson, S.; Gregorich, K.; Dragojević, I.; Garcia, M.; Gates, J.; Sudowe, R.; Nitsche, H. (2008). "Lightest Isotope of Bh Produced via the Bi209(Cr52,n)Bh260 Reaction". Physical Review Letters 100 (2): 022501. Bibcode 2008PhRvL.100b2501N. doi:10.1103/PhysRevLett.100.022501. PMID 18232860.
- ↑ Münzenberg, G.; Armbruster, P.; Hofmann, S.; Heßberger, F. P.; Folger, H.; Keller, J. G.; Ninov, V.; Poppensieker, K. et al. (1989). "Element 107". Zeitschrift für Physik A 333 (2): 163. Bibcode 1989ZPhyA.333..163M. doi:10.1007/BF01565147.
- ↑ 5,0 5,1 Münzenberg, G.; Hofmann, S.; Heßberger, F. P.; Reisdorf, W.; Schmidt, K. H.; Schneider, J. H. R.; Armbruster, P.; Sahm, C. C. et al. (1981). "Identification of element 107 by α correlation chains". Zeitschrift für Physik A 300 (1): 107–8. Bibcode 1981ZPhyA.300..107M. doi:10.1007/BF01412623.
- ↑ Hofmann, S.; Ninov, V.; Heßberger, F. P.; Armbruster, P.; Folger, H.; Münzenberg, G.; Schött, H. J.; Popeko, A. G. et al. (1995). "The new element 111". Zeitschrift für Physik A 350 (4): 281. Bibcode 1995ZPhyA.350..281H. doi:10.1007/BF01291182.
- ↑ Gan, Z.G.; Guo, J. S.; Wu, X. L.; Qin, Z.; Fan, H. M.; Lei, X. G.; Liu, H. Y.; Guo, B. et al. (2004). "New isotope 265Bh". The European Physical Journal A 20 (3): 385. Bibcode 2004EPJA...20..385G. doi:10.1140/epja/i2004-10020-2.
- ↑ 8,0 8,1 Wilk, P. A.; Gregorich, K. E.; Turler, A.; Laue, C. A.; Eichler, R.; Ninov V, V.; Adams, J. L.; Kirbach, U. W. et al. (2000). "Evidence for New Isotopes of Element 107: 266Bh and 267Bh". Physical Review Letters 85 (13): 2697–700. Bibcode 2000PhRvL..85.2697W. doi:10.1103/PhysRevLett.85.2697. PMID 10991211.
- ↑ 9,0 9,1 9,2 Yu. Ts. Oganessian. «Heaviest Nuclei Produced in 48Ca-induced Reactions (Synthesis and Decay Properties)». In Yu. E. Penionzhkevich, E. A. Cherepanov. AIP Conference Proceedings: International Symposium on Exotic Nuclei 912, 2007. 235. lpp. ISBN 978-0-7354-0420-5. doi:10.1063/1.2746600.
- ↑ Oganessian, Yuri Ts.; Abdullin, F. Sh.; Bailey, P. D. et al. (2010-04-09). "Synthesis of a New Element with Atomic Number Z=117". Physical Review Letters (American Physical Society) 104 (142502). Bibcode 2010PhRvL.104n2502O. doi:10.1103/PhysRevLett.104.142502. PMID 20481935. (gives life-time of 1.3 min based on a single event; conversion to half-life is done by multiplying with ln(2).)
- ↑ «Isotopes of the Element Bohrium» (angļu). Jefferson Lab. Skatīts: 2018. gada 5. augustā.
Ārējās saites
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Borijs.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
H | He | ||||||||||||||||||||||||||||||
Li | Be | B | C | N | O | F | Ne | ||||||||||||||||||||||||
Na | Mg | Al | Si | P | S | Cl | Ar | ||||||||||||||||||||||||
K | Ca | Sc | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | As | Br | Kr | ||||||||||||||||
Rb | Sr | Y | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Te | I | Xe | |||||||||||||||
Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Rn | ||
Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |
Sārmu metāli | Sārmzemju metāli | Lantanīdi | Aktinīdi | Pārejas metāli | Citi metāli | Pusmetāli | Citi nemetāli | Halogēni | Cēlgāzes |
|