Toruņa
- Šis raksts ir par pilsētu. Par dziedātāju skatīt rakstu Bella Torna.
Toruņa | |||
---|---|---|---|
pilsēta | |||
Toruń | |||
Toruņas vecpilsēta no Vislas pretējā krasta | |||
| |||
Koordinātas: 53°02′00″N 18°37′00″E / 53.03333°N 18.61667°EKoordinātas: 53°02′00″N 18°37′00″E / 53.03333°N 18.61667°E | |||
Valsts |
| ||
Vojevodiste | Kujāvijas-Pomožes vojevodiste | ||
Apriņķis | Pilsēta ar apriņķa tiesībām | ||
Pilsētas tiesības | 1233 | ||
Platība | |||
• Kopējā | 115,72 km2 | ||
Augstums | 30 m | ||
Iedzīvotāji (2021)[1] | |||
• kopā | 198 273 | ||
• blīvums | 1 709,4/km² | ||
Laika josla | CET (UTC+1) | ||
• Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) | ||
Mājaslapa |
www | ||
|
Toruņas viduslaiku pilsēta | |
---|---|
UNESCO Pasaules mantojuma saraksts | |
Tips | Kultūra |
Kritērijs | ii, iv |
Atsauce | 835 |
UNESCO reģions | Eiropa un Ziemeļamerika |
Iekļaušanas vēsture | |
Iekļaušana | 1997 (21. sesija) |
Toruņa (poļu: Toruń), vēsturiskais vācu nosaukums Torna (vācu: Thorn), ir pilsēta Polijas centrālajā daļā, Kujāvijas-Pomožes vojevodistes centrs Vislas upes krastos, netālu no Drvencas ietekas. Kopā ar Bidgošču veido kopēju aglomerāciju.
Sena Hanzas pilsēta, labi saglabājusies gotiska vecpilsēta ar aizsardzības mūriem. Pazīstama, kā Nikolaja Kopernika dzimtā pilsēta. Toruņā atrodas viena no labākajām universitātēm Polijā - Nikolaja Kopernika Universitāte, kura izveidota 1945. gadā ar Stefana Batorija Universitātes Viļņā un Jana Kazimira Universitātes Ļvivā mācībspēkiem. Pilsētas pievārtē atrodas radioobservatorija ar divām paraboliskajām antenām 32 un 15 metri diametrā.
Vēsture
Toruņa bija neliela apmetne Kulmas novadā, kad 1230. gadā Vācu ordenis šeit uzcēla Tornas pili un 1233. gadā tai piešķīra pilsētas tiesības. 14. gadsimta Toruņa kļuva par ievērojamu tirdzniecības centru un iestājas Hanzas savienībā.
Pēc ordenim katastrofālās Grunvaldes kaujas pilsētā 1411. gadā noslēdza Toruņas miera līgumu starp Poliju un Lietuvu no vienas puses un Vācu ordeni no otras puses. 1440. gadā Toruņa kopā ar Gdaņsku (Dancigu) un Elblongu (Elbingu), nodibināja Prūsijas Konfederāciju, kas 1454. gadā sacēlās pret Vācu ordeni, un meklēja aizsardzību pie Polijas karaļa Kazimira IV. Sākās Trīspadsmitgadu karš starp Vācu ordeni un Poliju. Kara rezultātā, pamatojoties uz 1466. gadā pilsētā noslēgto Otro Toruņas miera līgumu, pilsēta nokļuva Polijas sastāvā kā autonomās Karaļa Prūsijas centrs. 1501. gada 17. jūnijā pilsētā mira Polijas karalis Jans I Olbrahts.
1724. gada 7. decmbrī Toruņā notika t. s. Toruņas tribunāls (Tumult toruński, Thorner Blutgericht), kurā Polijas varas iestādes uz nāvi sodīja luteriskajai baznīcai piederīgo pilsētas birģermeistaru un deviņus ievērojamus pilsoņus. Pēc Polijas Pirmās dalīšanas 1793. gadā Toruņa nokļuva Prūsijas sastāvā, 1807. gadā Varšavas lielhercogistes sastāvā, bet 1814. gadā atkal kļuva par Prūsijas daļu.
1871. gadā Toruņa, tāpat kā visa Prūsija kļuva par Vācijas Impērijas sastāvdaļu. Pēc Pirmā pasaules kara un Lielpolijas sacelšanās Toruņu iekļāva Polijas republikas sastāvā.
Toruņa UNESCO pasaules mantojuma sarakstā
1997. gadā Toruņu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Daudzās 14. un 15. gadsimta publiskās un privātās celtnes (arī Kopernika dzimtā māja) ir liecinieces Toruņas senajai varenībai.
Cilvēki
Toruņā (Tornā) dzimuši:
- Nikolajs Koperniks (Nicolaus Copernicus, 1473 - 1543) - astronoms
- Kazimežs Serockis (Kazimierz Serocki, 1922 - 1981) - komponists
- Zamuels Tomass fon Zemmerings (Samuel Thomas von Sömmering, 1755 - 1830) - ārsts
Attēlu galerija
-
Toruņas vecpilsēta
-
Toruņas vecpilsēta
-
Toruņas bazilika
-
Toruņas Šķībais tornis
-
Toruņas Vecpilsētas rātsnams
Atsauces
- ↑ https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/040410663011-0982724?var-id=1639616&format=jsonapi; P2701: JSON; pārbaudes datums: 4 oktobris 2022.
Ārējās saites
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Toruņa.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)
- Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
- Toruņas vēsture (latviski, krieviski)
|
|