Sermuļu apakšdzimta
Sermuļu apakšdzimta Mustelinae (G. Fischer, 1817) | |
---|---|
Lāsumainais sesks (Vormela peregusna) | |
Klasifikācija | |
Valsts | Dzīvnieki (Animalia) |
Tips | Hordaiņi (Chordata) |
Klase | Zīdītāji (Mammalia) |
Kārta | Plēsēji (Carnivora) |
Apakškārta | Suņveidīgie (Caniformia) |
Virsdzimta | Sermuļu virsdzimta (Musteloidea) |
Dzimta | Sermuļu dzimta (Mustelidae) |
Apakšdzimta | Sermuļu apakšdzimta (Mustelinae) |
|
Sermuļu apakšdzimta (Mustelinae) ir viena no sermuļu dzimtas (Mustelidae) apakšdzimtām un pieder pie suņveidīgo apakškārtas (Caniformia). Šajā apakšdzimtā ir 35 mūsdienās dzīvojošas sugas un viena izmirusi suga, kas iedalās 10 ģintīs. Apakšdzimta apvieno seskus, zebiekstes, ūdeles, caunas, sermuļus un tiņus.
Sermuļu apakšdzimtas dzīvnieki ir izplatīti gandrīz pa visu pasauli, izņemot Austrāliju un Okeāniju, kā arī tie nav sastopami salās, kas atrodas tālu no kontinenta, piemēram, Madagaskaras salā. Tie dzīvo dažādās vietās uz sauszemes; gan kokos, gan uz zemes.
Izskats
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Sermuļu apakšdzimtai piederošiem dzīvniekiem ir raksturīgs garš, slaids ķermenis, ar īsām kājām, ķepas ir ar nelielām peldplēvēm un asiem, līkiem nagiem, kurus daļēji var ievilkt. Galvai ir viegli saplacināta forma, kakls ir vienā platumā ar galvu. Visiem kažoki ir ar īsu, biezu matojumu.[1]
Kopumā šīs apakšdzimtas dzīvnieki ir maza auguma, kažoki visbiežāk ir tumši brūni. Dažiem kažokā ir kontrastainu krāsu svītras vai citi koši raibumi. Lielākais no sermuļu apakšdzimtas dzīvniekiem ir tinis (Gulo gulo), kas ir lielākais visas plašās sermuļu dzimtas dzīvnieks uz sauszemes. Mazākais dzīvnieks ir zebiekste (Mustela nivalis), kas ir arī mazākais sermuļu dzimtas dzīvnieks.
Sistemātika
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Sermuļu apakšdzimta (Mustelinae)
- ģints Ūdeles (Neovison)
- suga Amerikas ūdele (Neovison vison)
- † suga Jūras ūdele (Neovison macrodon)
- ģints Āfrikas svītrainās zebiekstes (Poecilogale)
- suga Āfrikas svītrainā zebiekste (Poecilogale albinucha)
- ģints Caunas (Martes)
- suga Akmeņu cauna (Martes foina)
- suga Amerikas cauna (Martes americana)
- suga Dzeltenkakla cauna (Martes flavigula)
- suga Nilgiri cauna (Martes gwatkinsii)
- suga Japānas cauna (Martes melampus)
- suga Meža cauna (Martes martes)
- suga Sabulis (Martes zibellina)
- suga Zivju cauna (Martes pennanti)
- ģints Grizoni (Galictis)
- suga Lielais grizons (Galictis vittata)
- suga Mazais grizons (Galictis cuja)
- ģints Lāsumainie seski (Vormela)
- suga Lāsumainais sesks (Vormela peregusna)
- ģints Patagonijas zebiekstes (Lyncodon)
- suga Patagonijas zebiekste (Lyncodon patagonicus)
- ģints Sermuļi (Mustela)
- suga Amazones zebiekste (Mustela africana)
- suga Dzeltenvēdera zebiekste (Mustela kathiah)
- suga Eiropas ūdele (Mustela lutreola)
- suga Ēģiptes zebiekste (Mustela subpalmata)
- suga Garastes zebiekste (Mustela frenata)
- suga Indonēzijas kalnu zebiekste (Mustela lutreolina)
- suga Japānas zebiekste (Mustela itatsi)
- suga Kalnu zebiekste (Mustela altaica)
- suga Kolumbijas zebiekste (Mustela felipei)
- suga Malaizijas zebiekste (Mustela nudipes)
- suga Melnkāju sesks (Mustela nigripes)
- suga Meža sesks (Mustela putorius)
- suga Sermulis (Mustela erminea)
- suga Sibīrijas kolonoks (Mustela sibirica)
- suga Stepes sesks (Mustela eversmannii)
- suga Svītrainā zebiekste (Mustela strigidorsa)
- suga Zebiekste (Mustela nivalis)
- ģints Svītrainie seski (Ictonyx)
- suga Sahāras svītrainais sesks (Ictonyx libycus)
- suga Svītrainais sesks (Ictonyx striatus)
- ģints Tairas (Eira)
- suga Taira (Eira barbara)
- ģints Tiņi (Gulo)
- suga Tinis (Gulo gulo)
- ģints Ūdeles (Neovison)
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Sermuļu apakšdzimta (krieviski)