Majuskel: Forskjell mellom sideversjoner
Redder 1 kilde(r) og merker 0 som død(e).) #IABot (v2.0.9.5 |
Ingen redigeringsforklaring |
||
Linje 1: | Linje 1: | ||
[[Fil:Arch.of.Titus-Inscription.jpg|mini|Majuskler brukt på inskripsjon på bygning i antikkens Roma.]] |
[[Fil:Arch.of.Titus-Inscription.jpg|mini|Majuskler brukt på inskripsjon på bygning i antikkens Roma.]] |
||
En '''majuskel''', også kalt '''versal''', er innen [[typografi]] det som til daglig kalles en ''stor bokstav'', altså ''A'', ''B'', |
En '''majuskel''', også kalt '''versal''', er innen [[typografi]] det som til daglig kalles en «'''stor bokstav»''', altså (''A'', ''B'', ..). Dette står i motsetning til (''a'', ''b'', ..) som kalles en [[minuskel]] eller gemen. |
||
Betegnelsen majuskel kan brukes for å unngå tvetydighet med [[skriftstørrelse]], hvor uttrykket «stor bokstav» kan bety «bokstav satt i stor type», som refererer til den fysiske størrelsen på en bokstav (i motsetning til hvorvidt bokstaven er en majuskel eller minuskel). |
|||
⚫ | |||
I tradisjonell typografi betegnes versaler også som «'''blokkbokstaver'''»<ref>{{Kilde www |url=http://www.typografi.org/fabr/fabrart/fabrart.html |tittel=''Typografi.org:'' Historien om Fabritius-skriften (Avsnittet «faguttrykk) |besøksdato=2015-02-20 |arkiv-dato=2016-03-07 |arkiv-url=https://web.archive.org/web/20160307103755/http://www.typografi.org/fabr/fabrart/fabrart.html |url-status=yes }}</ref>, i motsetning til «gemene» (små) bokstaver. |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Historie == |
|||
⚫ | |||
== Etyomologi == |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Bruk == |
== Bruk == |
||
Bruken av majuskler avhenger av språket. På [[norsk]] brukes majuskler bare i første [[bokstav]] i en ny [[setning]] eller første bokstav i [[ |
Bruken av majuskler avhenger av språket. På [[norsk]] brukes majuskler bare i første [[bokstav]] i en ny [[setning]] eller første bokstav i [[særnavn]]. I [[tysk]] brukes i tillegg majuskler i begynnelsen av hvert [[substantiv]]. |
||
== Se også == |
== Se også == |
||
Linje 17: | Linje 24: | ||
== Litteratur == |
== Litteratur == |
||
* [[Øyvin Rannem]] ''Bokstavene i historien'' Forlaget Press 2017 ISBN 978-8232800759 |
* [[Øyvin Rannem]] ''Bokstavene i historien'' Forlaget Press 2017 ISBN 978-8232800759 |
||
== Eksterne lenker == |
== Eksterne lenker == |
Sideversjonen fra 8. feb. 2024 kl. 18:57
En majuskel, også kalt versal, er innen typografi det som til daglig kalles en «stor bokstav», altså (A, B, ..). Dette står i motsetning til (a, b, ..) som kalles en minuskel eller gemen.
Betegnelsen majuskel kan brukes for å unngå tvetydighet med skriftstørrelse, hvor uttrykket «stor bokstav» kan bety «bokstav satt i stor type», som refererer til den fysiske størrelsen på en bokstav (i motsetning til hvorvidt bokstaven er en majuskel eller minuskel).
I tradisjonell typografi betegnes versaler også som «blokkbokstaver»[1], i motsetning til «gemene» (små) bokstaver.
Historie
Dagens majuskler er de opprinnelige latinske bokstavene. Minusklene er et senere tillegg som utviklet seg fra bokstavenes majuskelformer.
Etyomologi
Ordet majuskel kommer fra latin maiusculus, som betyr «litt større».
Ordet versal kommer fra nylatin versus, som betyr «vers», og refererer til stor forbokstav i en verslinje.
Bruk
Bruken av majuskler avhenger av språket. På norsk brukes majuskler bare i første bokstav i en ny setning eller første bokstav i særnavn. I tysk brukes i tillegg majuskler i begynnelsen av hvert substantiv.
Se også
Referanser
- ^ «Typografi.org: Historien om Fabritius-skriften (Avsnittet «faguttrykk)». Arkivert fra originalen 7. mars 2016. Besøkt 20. februar 2015.
Litteratur
- Øyvin Rannem Bokstavene i historien Forlaget Press 2017 ISBN 978-8232800759
Eksterne lenker
- (en) Capital letters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons