Aung San
Aung San | |||
---|---|---|---|
Født | 13. feb. 1915[1][2][3][4] Natmauk | ||
Død | 19. juli 1947[1][2][3][4] Yangon | ||
Beskjeftigelse | Politiker, militært personell | ||
Embete | |||
Utdannet ved | University of Yangon | ||
Ektefelle | Khin Kyi | ||
Mor | Suu | ||
Søsken | Ba Win | ||
Barn | Aung San Oo Aung San Suu Kyi | ||
Parti | Anti-Fascist People's Freedom League | ||
Nasjonalitet | Myanmar | ||
Gravlagt | Martyrs' Mausoleum | ||
Utmerkelser | Den oppadstigende sols orden | ||
Militær grad | Generalmajor | ||
Kommandoer | Burmas nasjonalhær | ||
Deltok i | Andre verdenskrig | ||
Signatur | |||
Aung San (på burmesisk: အောင်ဆန်း; MLC-transkripsjon: buil hkyup aung hcan:; IPA: bòʊdʒoʊʔ àʊn sʰán, født 13. februar 1915, død 19. juli 1947), født Htein Lin (ထိန်လင်း), var en burmesisk revolusjonær, nasjonalist, general og politiker. Under felttoget i Burma kjempet han først på japansk og siden på britisk side. Aung San er mest kjent for å ha forhandlet frem Burmas selvstendighet fra Storbritannia i 1947.
Aung Sans foreldre var advokat U Phar og Daw Suu. Han ble født i byen Natmauk, i distriktet Magwe, som ligger i det sentrale Burma. Hans familie var allerede kjent i motstandstandsbevegelsen som bekjempet Storbritannias annektering av landet som en del av Britisk India i 1886.[trenger referanse]
Aung San innstiftet Anti-Fascist People's Freedom League i 1944, og ble Burmas leder i 1946 under det britiske styret. Han forhandlet frem burmansk selvstendighet i 1947, men ble drept av politiske motstandere før selvstendigheten trådte i kraft.
Aung San var faren til menneskerettighetsaktivisten og nobelprisvinneren Aung San Suu Kyi.
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Aung-San, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 4638[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija-ID 9939[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id aung-san, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]