Thomas Fincke: Forskjell mellom sideversjoner
Ny side |
m https |
||
(30 mellomliggende versjoner av 20 brukere er ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
{{Infoboks forsker |
|||
⚫ | |||
|beskjeftigelse=[[matematiker]] og [[lege]] |
|||
|fagfelt = [[Matematikk]] og [[medisin]] |
|||
|alma_mater = [[Universitetet i Strasbourg]] (matematikk)<br>[[Universitetet i Padova]] (medisin) |
|||
|doktorgradsveileder = [[Conrad Dasypodius]] (matematikk)<br>[[Fabricius|Hieronymus Fabricius]] (medisin) |
|||
|doktorgradsstudenter = |
|||
|kjent_for = Innfører begrepene [[tangent (matematikk)|tangent]] og [[sekant]] |
|||
}} |
|||
⚫ | |||
== Liv og virke == |
|||
Thomas Fincke var sønn av Anna Thorsmede og rådmann Jacob Fincke, en velutdannet mann og elev av [[Philipp Melanchthon]]. Etter fullført skolegang på {{ikkerød|Flensborg skole}} begynte Thomas Fincke på universitetet i [[Strasbourg]] i 1577. Her studerte han i fem år, med blant andre {{ikkerød|Johannes Sturm}} og [[Conrad Dasypodius]] som lærere. Deretter hadde han i løpet av et år korte opphold ved universitetene i [[Universitetet i Heidelberg|Heidelberg]], [[Friedrich-Schiller-Universität Jena|Jena]], [[Universitetet i Wittenberg|Wittenberg]] og [[Universitetet i Leipzig|Leipzig]]. I løpet av denne tiden studerte han matematikk, retorikk og andre filosofiske emner. |
|||
Etter et opphold på hjemstedet, vendte han seg til [[Universitetet i Basel]] der han publiserte ''Geometriae rotundi libri XIV'' (1583), som ble et utbredt og anerkjent verk. Det var i denne boken han introduserte navnene på de [[trigonometriske funksjoner|trigonometriske funksjonene]] [[tangens]] og [[secans]]. |
|||
== Oppvekst og utdanning == |
|||
Nå fulgte medisinske studier i [[Padova]], [[Pisa]], [[Firenze]] og andre steder. I 1587 ble han utnevnt til [[livlege]] for hertug [[Philip av Slesvig-Holsten-Gottorp]] på [[Gottorp]] slott. Hertugen døde allerede i 1590 og Fincke fikk i 1591 et professorat i matematikk ved [[Københavns Universitet]]. I 1602 ble han retorikkprofessor og året etter professor i medisin. Dette professoratet hadde han livet ut og lengre enn noen annen; riktignok holdt han ikke forelesninger etter 1641. |
|||
Han var sønn av rådmann Jacob Fincke og Anna Thorsmede. Etter at han hadde fullført skolegang på [[Flensborg skole]] begynte han i [[1577]] på akademiet i [[Strassburg]]. Her studerte han i fem år både matematikk, retorikk og andre filosofiske studier. |
|||
Den danske legen og naturvitenskapsmannen [[Ole Worm]] var gift med Finckes datter Dorothea. |
|||
== |
== Verk i utvalg == |
||
[[Image:Finck - Geometriae rotundi libri XIIII, 1583 - 130535.jpg|thumb|''Geometriae rotundi libri XIIII'', 1583]] |
|||
* ''Geometriae rotundi libri XIV,'' Basel 1583 |
|||
I [[Basel]] utgav han sitt matematiske verk ««Geometriæ rotundi libri 14» i [[1583]]. Sju år seinere, i [[1590]] ble han [[professor]] i [[matematikk]] ved [[Københavns universitet]]. I [[1603 fikk han også et professorat i [[medisin]], en stilling han hadde lengre enn noen annen. Men etter [[1641]] holdt han likevel ikke lenger noen forelesninger. |
|||
* ''Horoscopographia,'' Basel 1583, Schleswig 1591 |
|||
* ''De constitutione philosophiae mathematicae,'' 1591 |
|||
* ''De Hypothesibus astroitronomicis'' |
|||
* ''De Constitutione Medicinae'' |
|||
* ''De Peste'' |
|||
== Referanser == |
|||
<references /> |
|||
== Litteratur == |
|||
== Trigonometriske funksjoner == |
|||
* {{ADB|7|13|14|Finck, Thomas|Moritz Cantor|ADB:Finck, Thomas}} |
|||
* Johann Heinrich Zedler: [http://www.zedler-lexikon.de/blaettern/zedlerband.html?bandnummer=9&seitenzahl=485 «Finck, Thomas»] i ''Zedlers Universal-Lexicon'', bind 9, Leipzig 1735, spalte 932 f. |
|||
Thomas Fincke innførte de [[Trigonometrisk funksjon|trigonometriske funksjonene]] ''tangens'' og ''sekans'' (i sin bok «Geometriæ rotundi» [[1583]]). |
|||
⚫ | |||
== Eksterne lenker == |
== Eksterne lenker == |
||
* [http://www.denstoredanske.dk/Dansk_Biografisk_Leksikon/Naturvidenskab_og_teknik/Matematiker/Thomas_Fincke «Thomas Fincke»] i ''Dansk Biografisk Leksikon'', ''[[Den Store Danske Encyklopædi]]'' |
|||
* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F., [http://www-history.mcs.st-andrews.ac.uk/Biographies/Fincke.html «Thomas Fincke»], MacTutor History of Mathematics archive, University of St Andrews. |
|||
{{Autoritetsdata}} |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
{{Portal|Danmark}} |
|||
[[en:Thomas Fincke]] |
|||
{{STANDARDSORTERING:Fincke, Thomas}} |
|||
[[pl:Thomas Fincke]] |
|||
[[Kategori:Personer fra Flensburg]] |
|||
[[sr:Томас Финке]] |
|||
⚫ | |||
[[Kategori:Ansatte ved Københavns Universitet]] |
Siste sideversjon per 17. des. 2023 kl. 18:41
Thomas Fincke | |||
---|---|---|---|
Født | 6. jan. 1561[1] Flensburg (Hertugdømmet Slesvig)[2][3] | ||
Død | 24. apr. 1656[4][1] København (Danmark-Norge)[3] | ||
Beskjeftigelse | Matematiker og lege | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Universitetet i Padova (1583–1587) (studieretning: medisin)[3] Universitetet i Basel (1583–1583) (studieretning: medisin)[3] Altes Gymnasium (1570–1577)[3] Universität Straßburg (1577–1582) (studieretning: matematikk)[3] | ||
Gravlagt | Vor Frue kirke[5] | ||
Arbeidssted | Københavns Universitet (1591–1642)[3] | ||
Fagfelt | Matematikk og medisin | ||
Doktorgrads- veileder | Conrad Dasypodius (matematikk) Hieronymus Fabricius (medisin) | ||
Kjent for | Innfører begrepene tangent og sekant | ||
Thomas Fincke (også Finkius, på tysk Finck; født 6. januar 1561 i Flensburg i hertugdømmet Slesvig, død 24. april 1656 i København) var en dansk-tysk professor i medisin og matematikk.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Thomas Fincke var sønn av Anna Thorsmede og rådmann Jacob Fincke, en velutdannet mann og elev av Philipp Melanchthon. Etter fullført skolegang på Flensborg skole begynte Thomas Fincke på universitetet i Strasbourg i 1577. Her studerte han i fem år, med blant andre Johannes Sturm og Conrad Dasypodius som lærere. Deretter hadde han i løpet av et år korte opphold ved universitetene i Heidelberg, Jena, Wittenberg og Leipzig. I løpet av denne tiden studerte han matematikk, retorikk og andre filosofiske emner.
Etter et opphold på hjemstedet, vendte han seg til Universitetet i Basel der han publiserte Geometriae rotundi libri XIV (1583), som ble et utbredt og anerkjent verk. Det var i denne boken han introduserte navnene på de trigonometriske funksjonene tangens og secans.
Nå fulgte medisinske studier i Padova, Pisa, Firenze og andre steder. I 1587 ble han utnevnt til livlege for hertug Philip av Slesvig-Holsten-Gottorp på Gottorp slott. Hertugen døde allerede i 1590 og Fincke fikk i 1591 et professorat i matematikk ved Københavns Universitet. I 1602 ble han retorikkprofessor og året etter professor i medisin. Dette professoratet hadde han livet ut og lengre enn noen annen; riktignok holdt han ikke forelesninger etter 1641.
Den danske legen og naturvitenskapsmannen Ole Worm var gift med Finckes datter Dorothea.
Verk i utvalg
[rediger | rediger kilde]- Geometriae rotundi libri XIV, Basel 1583
- Horoscopographia, Basel 1583, Schleswig 1591
- De constitutione philosophiae mathematicae, 1591
- De Hypothesibus astroitronomicis
- De Constitutione Medicinae
- De Peste
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b MacTutor History of Mathematics archive, besøkt 22. august 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e f g MacTutor History of Mathematics archive[Hentet fra Wikidata]
- ^ Dansk biografisk leksikon, Dansk Biografisk Leksikon-ID Thomas_Fincke_-_matematiker[Hentet fra Wikidata]
- ^ Find a Grave[Hentet fra Wikidata]
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- (de) Moritz Cantor: «Finck, Thomas». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 7, Duncker & Humblot, Leipzig 1877, s. 13 f.
- Johann Heinrich Zedler: «Finck, Thomas» i Zedlers Universal-Lexicon, bind 9, Leipzig 1735, spalte 932 f.
- Carl Frederik Bricka : «Finck, Thomas» i Dansk Biografisk Lexikon. Gyldendal, 1887–1905
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- «Thomas Fincke» i Dansk Biografisk Leksikon, Den Store Danske Encyklopædi
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F., «Thomas Fincke», MacTutor History of Mathematics archive, University of St Andrews.