Fredrik Vilhelm IV av Preussen
Fredrik Vilhelm IV Konge av Preussen | |||
---|---|---|---|
Født | 15. okt. 1795[1][2][3][4] Berlin[5] | ||
Død | 2. jan. 1861[1][2][3][4] Potsdam[6] | ||
Beskjeftigelse | Politiker | ||
Embete | |||
Ektefelle | Elisabeth Ludovika av Bayern (1823–1861)[7] | ||
Far | Fredrik Vilhelm III av Preussen | ||
Mor | Louise av Mecklenburg-Strelitz | ||
Søsken | 8 oppføringer
Charlotte av Preussen (familierelasjon: yngre søster)
Louise av Preussen (familierelasjon: yngre søster) Alexandrine av Preussen (familierelasjon: yngre søster) Vilhelm I av Tyskland (familierelasjon: yngre bror) Karl av Preussen (familierelasjon: yngre bror) Albrekt av Preussen (familierelasjon: yngre bror) Frederike av Preussen (familierelasjon: yngre søster) Ferdinand av Preussen (familierelasjon: yngre bror) | ||
Barn | Ingen | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Preussen | ||
Gravlagt | Friedenskirche | ||
Medlem av | Vitenskapsakademiet i St. Petersburg Det russiske vitenskapsakademi Royal Society (1842–) (Royal Fellow of the Royal Society)[8] | ||
Utmerkelser | 10 oppføringer
Ridder av den Hellige Ånds orden
Ridder av Sankt Mikaels orden Ridder av Det gyldne skinns orden Den sorte ørns orden Den hvite ørns orden Sankt Aleksander Nevskij-ordenen Andreasordenen Ridder storkors av den militære Wilhelmsordenen (1842) 1. klasse av Den røde ørns orden Royal Fellow of the Royal Society (1842)[8] | ||
Annet navn | Friedrich Wilhelm | ||
Regjeringstid | 7. juni 1840 - 2. januar 1861 | ||
Signatur | |||
Våpenskjold | |||
Fredrik Vilhelm IV (tysk Friedrich) (1795–1861) var konge av Preussen fra 1840 til 1861.
Han avslo å ta i mot Frankfurtparlamentets valg som keiser i 1849, og revolusjonen stoppet deretter opp. Siden fulgte i hans embetstid, den reaksjonære æra i Preussen. I 1858 ble han rammet av slag, og hans bror Vilhelm I overtok som regent. Selv fortsatte han formelt som konge helt til sin død.[9]
Han huskes i Norge for sin rolle ved nyreisningen av Vang stavkirke i Karpacz.
Tidlig liv
[rediger | rediger kilde]Etter det prøyssiske nederlaget for Napoleon ved Jena og Auerstedt i 1806 måtte den prøyssiske kongefamilien flykte til Königsberg. I 1810 fikk Fredrik den senere utenriksminister Friedrich Ancillon som lærer. Han utøvde stor innflytelse på ham.[10]
Den 23. november 1823 giftet han seg med Elisabeth Ludovika av Bayern. Det medførte visse konfesjonelle vanskeligheter ettersom Elisabeth var katolikk og ikke ville konvertere. Den prøyssiske kongen ville til å begynne med ikke akseptere en katolsk kronprinsesse, men Fredrik Vilhelm klarte å få ham til å akseptere Elisabeth. Hun konverterte imidlertid i 1830.
Kongegjerningen
[rediger | rediger kilde]Fredrik Vilhelm tiltrådte tronen i 1840 og hans første regjeringshandlinger var preget av forsonlighet og frisinn. Han ga blant annet amnesti gitt dem som var blitt dømt for høyforræderi, de fengslede katolske erkebiskoper ble løslatt fra fengsel og større trykkefrihet ble innrømmet.
De prøyssiske stendenes anmodning om en ny konstitusjon ble imidlertid avslått og hans forsøk i 1847 på å inngå kompromiss med de liberale krefter ved å tilkalle en forent landdag tilfredsstilte ikke opposisjonen.[trenger referanse] Misnøyen med kongen vokste stadig mer, og den 18. mars 1848 utbrøt et opprør i Berlin. Selv om det militære kunne slå ned opprøret gikk Fredrik Vilhelm de liberale krav i møte, og en prøyssisk nasjonalforsamling ble etablert. Han ble snart misfornøyd med denne.
Fredrik Vilhelm utferdiget en ny forfatning som begynte å gjelde i 1850.
Frankfurtforfatningen
[rediger | rediger kilde]Frankfurtparlamentet valgte i 1849 Fredrik Vilhelm til Tysklands keiser, slik Frankfurtforfatningen hadde foreskrevet. Kongen avslo imidlertid å ta imot valget, noe som førte til at gjennomføringen av forfatningen stoppet opp. En av grunnene kan ha vært at kongen ikke aksepterte folkesuverenitetsprinsippet som preget forfatningen, men at han kun ville regjere «etter Guds nåde» («vor Gottes Gnaden»).[11]
Det tyske forbund
[rediger | rediger kilde]Ved traktaten i Olmütz forlot Preussen den føderale Erfurtunionen og gjenopprettet i stedet Det tyske forbund. Under sine siste år ga han stor innflytelse til sine reaksjonære rådgivere,[trenger referanse] ministerpresident Otto Theodor von Manteuffel og general Leopold von Gerlach.
Slagtilfelle
[rediger | rediger kilde]Som følge av et slag som gjorde ham fysisk og mentalt skadet, overlot han i 1857 regjeringsansvaret til sin bror Vilhelm. Broren ble utnevnt til regent i 1858.
Fredrik Vilhelm og hans hustru Elisabeth Ludovika hadde ingen barn.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, oppført som Frederick William IV, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Frederick-William-IV, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b RKDartists, «Friedrich Wilhelm IV», RKD kunstner-ID 29506[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 20645, oppført som Fridrik Vilim IV.[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ The Peerage person ID p10106.htm#i101058, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Complete List of Royal Society Fellows 1660-2007, side(r) 129[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Frederick William IV | Prussian King & Reformer | Britannica». www.britannica.com (engelsk). 1. januar 2024. Besøkt 17. januar 2024.
- ^ Svensk uppslagsbok. Lund 1929
- ^ Jäkel, Marcel. "Die »Paulskirchenverfassung« der Frankfurter Nationalversammlung: Umstände und Grundzüge ihrer Entstehung, Inhalte und historischen Bedeutung" JURA - Juristische Ausbildung, vol. 41, no. 3, 2019, pp. 231-243. https://doi-org.wikipedialibrary.idm.oclc.org/10.1515/jura-2018-2052
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Friedrich Wilhelm IV of Prussia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Friedrich Wilhelm IV. von Preußen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons