Taipei
Referanseløs: Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. |
Taipei | |||||
---|---|---|---|---|---|
Taipei med den 508 meter høye skyskraperen Taipei 101. | |||||
Land | |||||
Ligger ved | Keelung River | ||||
Grunnlagt | 1709 | ||||
Hovedstad | Q271151 | ||||
Postnummer | 100 | ||||
Retningsnummer | 02 | ||||
Areal | 271,8 km² | ||||
Befolkning | 2 603 150[1] (2020) | ||||
Bef.tetthet | 9 577,46 innb./km² | ||||
Antall husholdninger | 1 067 481 | ||||
Språk | Atayal, Basay, Kavalan, standard taiwansk mandarin, Bunun, Ketagalan, taiwansk, Taiwanese Hakka | ||||
Høyde o.h. | 10 meter | ||||
Nettside | |||||
Taipei 25°02′15″N 121°33′45″Ø | |||||
Taipei (kinesisk 臺北市, pinyin: Táibĕi Shì, taiwansk Tâi-pak) er de facto Republikken Kinas (Taiwan) hovedstad og den fjerde største byen på Taiwan. Den har en befolkning på 2 642 877 (2020)[2]. Sammen med Keelung danner det Taipei-Keelung storbyområde, den største byregionen på øya. Den er ikke en del av, men er omgitt av, bykommunen Ny-Taipei. Republikken Kinas offisielle hovedstad er Nanking, men regjeringen har holdt til i Taipei siden republikken mistet kontrollen over Fastlands-Kina i 1949 i kjølvannet av borgerkrigen mellom Kuomintang og Kommunistpartiet i Kina. Byen nå har en stor elektronikk-, tekstil-, metall-, skipsverfts- og motorsykkelindustri. Taipei by er en egen kommune administrert direkte av sentralregjeringen i Taiwan.
Historie
[rediger | rediger kilde]Området der Taipei ligger i dag ble først bebodd av Ketagalanstammen. Hankinesere fra Fujian kom allerede i 1709. I 1894 ble byen hovedstad i Taiwan. I 1895 la japanerne øya under seg etter Qing-dynastiet tapte den første kinesisk-japanske krig mot Japan i 1895 og byen fikk navnet Taihoku (臺北市 たいほくし Taihoku-shi). Byen ble så hovedstad for det japanske styre og ble utviklet til et administrativt sentrum på øya.
Japanerne var imidlertid blant taperne av andre verdenskrig, og øya havnet atter igjen under kinesisk styre. Etter Kuomintangs nederlag i den kinesiske borgerkrig flyktet de til Taiwan. Der videreførte de Republikken Kina, og Taipei ble midlertidig hovedstad. Etter dette ekspanderte byen noe. Byens befolkning steg over en million mennesker i begynnelsen av 1960-årene. I midten av 1970-tallet lå befolkningen på over to millioner. Tilveksten bremset deretter.
Geografi
[rediger | rediger kilde]Taipei ligger i Taipeibekkenet (台北盆地) i nordlige Taiwan og grenser i sør til elven Sindian (新店溪) og i vest til elven Danshuei (淡水河). De nordlige distriktene Shilin og Beitou fortsetter nord for elven Chilung (基隆河) og grenser til nasjonalparken Yangmingshan (陽明山國家公園). Det høyeste punktet i området er Cising som er 1 092 meter høyt. Fjellet ligger ved vulkangruppen Datun, i vestre Yangmingshan.
På grunn av sin beliggenhet i en dal opplever byen ofte høye temperaturer og høy luftfuktighet under sommeren, et problem som øker på grunn av den høye befolkningstettheten og bruken av luftkondisjonering. Klimaet er subtropisk. Iblant rammes byen av tyfoner. Tyfonsesongen varer mellom juni og oktober.
Taipei er inndelt i 12 distrikt. Avgasser fra motorkjøretøy påvirker luftkvaliteten noe.
Klima
[rediger | rediger kilde]
|
Administrative bydeler (distrikter)
[rediger | rediger kilde]Hanyu Pinyin | kinesisk | taiwansk (POJ) | Innbyggere 2012 | Areal i km² |
---|---|---|---|---|
Běitóu | tradisjonell kinesisk: 北投 | Pak-tâu | 255.281 | 56,8216 |
Dà’ān | tradisjonell kinesisk: 大安 | Tāi-an | 313.310 | 11,3614 |
Dàtóng | tradisjonell kinesisk: 大同 | Tāi-tông | 129.709 | 5,6815 |
Nángǎng | tradisjonell kinesisk: 南港 | Lâm-káng | 119.665 | 21,8424 |
Nèihú | tradisjonell kinesisk: 內湖 | Lāi-ô͘ | 282.594 | 31,5787 |
Sōngshān | tradisjonell kinesisk: 松山 | Siông-san | 210.148 | 9,2878 |
Shìlín | tradisjonell kinesisk: 士林 | Sū-lîm | 289.528 | 62,3682 |
Wànhuá | tradisjonell kinesisk: 萬華 | Báng-kah | 193.246 | 8,8522 |
Wénshān | tradisjonell kinesisk: 文山 | Bûn-san | 271.136 | 31,5090 |
Xìnyì | tradisjonell kinesisk: 信義 | Sìn-gī | 228.355 | 11,2077 |
Zhōngshān | tradisjonell kinesisk: 中山 | Tiong-san | 228.543 | 13,6821 |
Zhōngzhèng | tradisjonell kinesisk: 中正 | Tiong-chèng | 163.052 | 7,6071 |
Offisiell status
[rediger | rediger kilde]Republikken Kina gjør offisielt krav på å representere hele Kina, det vil si også Fastlands-Kina, som de facto og av de aller fleste land anerkjennes å styres av Folkerepublikken Kina. Republikken Kina hevder videre at dens egentlige hovedstad er Nanjing, er en by som ligger vest for Shanghai på fastlandet. Byen Taipei er offisielt sett således bare midlertidig tilhold for Republikken Kinas nasjonale regjering.
Den kommunistiske Folkerepublikken Kina, hvis nasjonale hovedstad er Peking, hevder at Republikken Kina på Taiwan er en utbryterstat, som burde tilbakeføres til moderlandet, om nødvendig med militærmakt.
Festivaler og begivenheter
[rediger | rediger kilde]Det er mange årlige taiwanesiske festivaler som holdes i Taipei, blant annet Yuanxiaojie og Shuang Shi Jie. Et vanlig sted for festivaler og andre evenemanger er på torget foran Guoli Zhongzheng Jiniantang.
Transport
[rediger | rediger kilde]De fleste regulære internasjonale flyvinger skjer på Taiwan Taoyuan International Airport i det nærliggende Taoyuan. Flyplassen Songshan i hjertet av byen er mest for innenriksfly, samt noen charterreiser.
Taipeis kollektivtrafikksystem MRT, nå kjent som Taipeis tunnelbane, driver også bybane basert på VAL (automatisk bybane) med tunnelbanen. Begge gjennomgår en ekspansjon.
Taipeis hovedstasjon er den største taiwanske jernbanestasjonen, og fungerer også som nav for tunnelbanen.
Et godt utbygd bussystem kjører gjennom hele byen og dekker områder som ikke tunnelbanen når.
Bilder
[rediger | rediger kilde]-
Tidligere Taihoku soutokufu (1919)
-
Kishu Kishu An Litteraturhuset
-
Beitous museum, Taipei (1921)
-
Det røde hus i Ximending (西門紅樓), oppført under det japanske styret som et marked. Nå er bygningen brukt som kino.
-
Tidligere Osaka Shosen Bransjen i Taipei etter gjenoppbyggingen (nåtidens Mitsui O.S.K. Lines) oppført i 1937.
-
Nasjonalmuseet i Taipei (etablert i 1915)
-
Monopoly Bureau(1922)
-
Fasaden på Taipeis postkontor, Taipei (1928)
-
Den offentlige sal, Taipei (1936)
-
Den taiwanske bank (1938)
-
Taiwans høyesterett, Taipei (1934)
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ https://www.stat.gov.tw/ct.asp?mp=4&xItem=47698&ctNode=549.
- ^ 連德全 (31. mars 2017). «臺北市政府民政局中文網站». 臺北市政府民政局中文網站. Besøkt 8. april 2020.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (zh-Hant) Offisielt nettsted
- (en) Offisielt nettsted
- (en) Taipei – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) 臺北市 – galleri av bilder, video eller lyd på Commons