Majorstuveien (Oslo)
gate i Oslo
Majorstuveien (5-41, 4-38) er en vei på Hegdehaugen og Majorstuen i bydel Frogner i Oslo. Den går som en fortsettelse av Uranienborgveien etter krysset med Professor Dahls gate, over en bakketopp og bort til Kirkeveien (Ring 2). Over Kirkeveien fortsetter gateløpet som Sørkedalsveien.
Majorstuveien | |||
---|---|---|---|
Majorstuveien sørøstover mot krysset ved Industrigata | |||
Basisdata | |||
Navn | Majorstuveien (4–41) | ||
Land | Norge | ||
Strøk | Hegdehaugen, Majorstuen | ||
Bydel | Frogner | ||
Kommune | Oslo | ||
Kommunenr | 0301 | ||
Navngivning | 1879 | ||
Navnebakgrunn | Majorstuen løkke | ||
Tilstøtende | Professor Dahls gate, Holmboes gate, Industrigata, Fearnleys gate, Gjørstads gate, Dybwads gate, Sorgenfrigata, Maries gate, Neuberggata, Jacob Aalls gate, Kirkeveien | ||
| |||
Majorstuveien 59°55′30″N 10°43′08″Ø | |||
Gaten fikk navn i 1879 etter løkken Majorstuen. Bebyggelsen er av høyst varierende alder og stil. I tidligere tider var det en rekke trehus i gaten. Disse er med få unntak revet, men dette har skjedd gradvis over lengre tid.
Bygninger
redigerNr | Bilde | Beskrivelse |
---|---|---|
4 | Williamsborg, sveitserhus oppført 1865 og i sin tid eid av kjøpmann William Aars. Kristine Bonnevie bodde her i en årrekke.[1][2] Vernet etter Plan- og bygningsloven.[3] Vernet omfatter også et par uthus. | |
5 | Boligblokk (ark. Alf Tønnessen) oppført 1967.[4] Seks etasjer, den øverste tilbaketrukket. Rød tegl i fasaden. | |
7 | Et trehus stod på denne adressen helt til 1970-årene. Dagens boligblokk (ark. Ole Kan Skogen) ble oppført i 1979.[4] Fem etasjer samt kjelleranlegg med garasje. | |
8 | Bernerløkken, løkkeeiendom utskilt fra Store Frøen, tidligere med navnet Hegdehaugen. Amaldus Nielsen bodde her 1867–1932.[5][6][7][8] I tillegg til våningshuset finnes et par andre bygg samt hageanlegg. Hele anlegget er fredet.[9] | |
9 | På denne adressen stod et trehus helt til etter krigen.[10] Nåværende boligblokk (ark. Alf Tønnessen) oppført 1953.[11] Syv etasjer med rød tegl i fasaden. | |
12A–B | I det sørvestre hjørnet mellom Industrigata og Majorstuveien stod to trehus med adresse Majorstuveien 12 og 14.[12][10] Nåværende nr. 12A–B er en boliggård (ark. F.S. Platou) oppført 1958.[13] Tre etasjer samt kjelleretasjer. Rød tegl i fasaden. | |
12C | Boliggård langs Industrigata (ark. F.S. Platou) oppført 1958.[13] Tre etasjer samt kjelleretasjer. Rød tegl i fasaden. | |
13 | I det sørvestre hjørnet mellom Industrigata og Majorstuveien stod to trehus med adresse Majorstuveien 11 og 13 både i 1900[12] og 1940.[10] Nåværende boligblokk (ark. F.S. Platou) oppført 1959.[13] Fem til syv etasjer, for det meste med rød tegl i fasaden. Oppgang A og B langs Industrigata. | |
15 | Et trehus som stod her, ble revet i 1898. Samme år ble dagens bolig- og forretningsgård (ark. K. Olsen Dannevig[14]) oppført.[15] Nr. 15A (på hjørnet og langs Industrigata) har fem etasjer og 15B (langs Majorstuveien) tre. Gul tegl, dels med pussede flater (kvaderpuss i første etasje). Nyrenessanse. Listeført. | |
16 | Boligblokk (ark. Torp & Torp) oppført 1976.[16] Fire etasjer samt underetasje. Erstattet en tidligere murgård.[12] | |
17 | Før Gjørstads gate ble opparbeidet fra Majorstuveien, stod et par trehus langs sistnevnte med nr. 17 og 23 (samt nr. 21 bak nr. 23).[12] Disse er revet. En vinkelformet boligblokk (ark. Lorentz Harboe Ree og Carl Buch) ble oppført i 1935,[17] dels langs Gjørstads gate. Seks etasjer med rød tegl i fasaden. Forretningslokale i første etasje ved Majorstuveien. Listeført sammen med Nils Holters funkisblokker i Ole Fladagers gate og Fearnleys gate.[18] | |
18 | Rundt 1900 stod et hus i bindingsverk på denne adressen.[12] Boliggård (ark. Henning og Thorvald Astrup[19]) oppført 1936.[16] Seks etasjer (den øverste dels tilbaketrukket) samt kjelleretasje. Pusset fasade. Funkis. Listeført.[20] Utenfor blokken ble den NS-tilknyttede trafikksjefen Knut Knutsen Fiane skutt og drept av to Milorg-menn om morgenen 21. september 1944.[1] | |
20 | Bolig- og forretningsgård (ark. Frithjof Aslesen oppført 1889[21] på hjørnet ved Dybwads gate. Tre etasjer i pusset tegl (kvaderpuss i første) samt loftsetasje. Brukket hjørne med hengende karnapp i to etasjer. Nyrenessanse. Forretningslokale i gateetasjen. Listeført.[22] | |
25 | Bolig- og forretningsgård (ark. Eilert Paulsen) oppført 1914–16,[23] også med adresse Gjørstads gate 2. Fire etasjer med pusset fasade samt underetasje. Står i noe skrånende terreng. Legekontor i underetasjen mot Majorstuveien. Listeført. | |
26 | Et trehus i nr. 26 ble revet 26. mai 1899 og erstattet med et murbygg, som så ble revet til fordel for dagens murgård: Bolig- og forretningsgård (ark. Finn Leborgs Arkitektkontor) oppført 1976.[24] Fem–seks etasjer, tilbaketrukket øverst, dels med rød tegl i fasaden. Forretningslokaler i gateetasjen. | |
26C | Hybelhus (ark. Ingvald Suphammer) oppført 1930.[19] Seks etasjer, hvorav øverste tilbaketrukket. Armert betong med pusset fasade. Funkis. Forretningslokale i gateetasjen. Listeført.[25] | |
28 | Bolig- og forretningsgård (ark. Georges Heinecke[26]) oppført 1899–1900,[27] på hjørnet ved og for det meste langs Maries gate. Fire etasjer i pusset tegl samt loftsetasje. Brukket hjørne med hengende karnapp i to etasjer. Nyresessanse. Listeført. | |
30 | I den tidligere gården på det butte hjørnet nordvest for Neuberggata hadde Lorentz Mineralvandfabrik[28] produksjonslokaler til 1969.[1] Bolig- og forretningsgård (ark. Hoen, Sagsveen, Tronæs & Aasen) oppført 1989[29]. Fem etasjer samt loftsetasje, med karakteristisk hjørnemarkering. Forretningslokaler i gateetasjen. | |
31 | På denne adressen stod et trehus rundt 1900.[12] Bolig- og forretningsgård (ark. Ingvald Suphammer) oppført 1936,[19] øst for krysset med Neuberggata. Fem til seks etasjer i armert betong med pusset fasade. Tårnaktig hjørneparti. Funkis. Listeført.[30] | |
32 | På denne adressen stod et trehus rundt 1900 (samt et mindre murhus der nr. 34 er i dag).[12] Nåværende boliggård (ark. Bakstad & Bratlie) oppført 1936.[31] Fem etasjer i armert betong, den øverste tilbaketrukket. Pusset fasade. | |
33 | Bolig- og forretningsgård (ark. Fin Horn) oppført 1898[32] på det nordøstre hjørnet ved Neuberggata. Fire etasjer i gul tegl samt loftsetasje, blanding av pussede og upussede flater (kvaderpuss i første). Forretningslokaler i første etasje. Listeført.[33] | |
34 | Bolig- og forretningsgård (ark. Reidar Arnesen) oppført 1930.[31] Seks etasjer i armert betong, den øverste tilbaketrukket. Pusset og malt fasade. Forretningslokaler i gateetasjen. | |
35 | Denne tomten på det sørøstre hjørnet ved Jacob Aalls gate var ubebygget i 1900.[12] Dagens bolig- og forretningsgård (ark. Bjarne Hvoslef) ble oppført i 1925.[34] Fem etasjer med pusset fasade samt loftsetasje. Brukket hjørne med balkonger. | |
36 | På dette hjørnet nordvest for Jacob Aalls gate stod i 1900 et trehus med adresse Jacob Aalls gate 24.[12] Dagens bolig- og forretningsgård ble tegnet av Bakstad & Hovind og oppført i 1973.[35] Sammensatt form med varierende antall etasjer, rød tegl i fasaden. Majorstuen politistasjon holdt til her inntil den nye stasjonen i Sørkedalsveien (da: Fridtjof Nansens vei) stod klar i 1993.[1] | |
38 | På hjørnet ved Kirkeveien stod tidligere en bygård tegnet av Olaf Boye og oppført i 1892.[36][37] Dagens bolig- og forretningsgård ble tegnet av Hjalmar S. Bakstad og oppført i 1962.[38] Tre til syv etasjer med noe rød tegl i fasaden. I kartverk markeres også nr. 40 mot Kirkeveien. | |
39 | Bolig- og forretningsgård (ark. Olaf Boye[36]) oppført 1895.[39] Fire etasjer i pusset tegl samt loftsetasje. Brukket hjørne ved Jacob Aalls gate. Listeført. | |
41 | Bolig- og forretningsgård (ark. Olaf Boye[36]) oppført 1895.[40] Fire etasjer i pusset tegl samt loftsetasje. Listeført. |
Referanser
rediger- ^ a b c d Oslo byleksikon: Majorstuveien
- ^ Alf Næsheim (1993). Kristiania i Oslo. Hovedstadsvandringer med skissebok. 7. Oslo: Schibsted. s. 48. ISBN 82-516-1443-0.
- ^ (no) «Majorstuveien 4 – Williamsborg». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ a b Olsen (2017), s. 155.
- ^ Oslo byleksikon: Bernerløkken
- ^ Ole Daniel Bruun (1999). «229 Bernerløkken, Majorstuveien 8». Arkitektur i Oslo. En veiviser til byens bygningsmiljø (1. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 30. ISBN 978-82-573-0948-0.
- ^ Geir Tandberg Steigan: Bernerhaugen (Bernerløkke), Majorstuveien 8 (Arkitekturhistorie.no)
- ^ Alf Næsheim (1993). Kristiania i Oslo. Hovedstadsvandringer med skissebok. 7. Oslo: Schibsted. s. 50. ISBN 82-516-1443-0.
- ^ (no) «Majorstuveien 8 – Bernerløkken». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ a b c Oslo oppmålingsvesen: Kart over Oslo 1940, blad 2 (Oslo byarkiv)
- ^ Oslo gårdkalender, del 2, s. 50
- ^ a b c d e f g h i Kart over Kristiania 1900 (Oslo byarkiv)
- ^ a b c Olsen (2017), s. 158.
- ^ Olsen (2017), s. 159.
- ^ (no) «Majorstuveien 15». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ a b Olsen (2017), s. 160.
- ^ Oslo gårdkalender, s. 202.
- ^ (no) «Majorstuveien 17, Fearnleys gate 2, 4, 5, 6, 8 og 10 og Ole Fladagers gate 8, 10 og 12». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ a b c Oslo gårdkalender, s.203.
- ^ (no) «Majorstuveien 18». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ Geir Tandberg Steigan: Frithjof Aslesen (1854–1921) (Arkitekturhistorie.no)
- ^ (no) «Majorstuveien 20». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Majorstuveien 25». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ Olsen (2017), s. 162.
- ^ (no) «Majorstuveien 26C». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ Olsen (2017), s. 163.
- ^ (no) «Majorstuveien 28». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ Oslo byleksikon: Lorentz Mineralvandfabrik
- ^ Olsen (2017), s. 168.
- ^ (no) «Majorstuveien 31». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ a b Oslo gårdkalender, s. 204.
- ^ Geir Tandberg Steigan: Majorstuveien 33 (Arkitekturhistorie.no)
- ^ (no) «Majorstuveien 33». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ Olsen (2017), s. 170.
- ^ Olsen (2017), s. 171.
- ^ a b c Geir Tandberg Steigan: Arkitekt Olaf Boye på Majorstuen (Arkitekturhistorie.no)
- ^ Olsen (2017), s. 174.
- ^ Olsen (2017), s. 173.
- ^ (no) «Majorstuveien 39». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Majorstuveien 41». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Litteratur
rediger- Oslo byleksikon: Majorstuveien
- Joar Nyquist og P.D. Hofflund, red. (1955). Oslo gårdkalender: Nybygg 1925–1955. Oslo: Fredhøi.
- Ragnar Olsen (2017). Gatevandring Majorstuen. Bok 3. Oslo. s. 153–175. ISBN 978-82-999615-3-0.
Eksterne lenker
rediger- «Oslo kommune – Bydelsoversikt (M)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
- Majorstuveien i Lokalhistoriewiki