Karel Kramář: Rozdiel medzi revíziami
d r2.7.1) (robot Pridal: it:Karel Kramář |
d pridaná Kategória:Obete atentátov pomocou použitia HotCat |
||
(15 medziľahlých úprav od 12 ďalších používateľov nie je zobrazených) | |||
Riadok 1: | Riadok 1: | ||
{{Infobox Politik |
{{Infobox Politik |
||
| Meno = Karel Kramář |
|||
| Rodné meno = |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| Popis portrétu = |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| Poradie = [[Zoznam predsedov vlád Česko-Slovenska|1.]] |
|||
⚫ | |||
| Úrad = predseda vlády Česko-Slovenska |
|||
| Začiatok obdobia = [[14. november]] [[1918]] |
|||
| Koniec obdobia = [[8. júl]] [[1919]] |
|||
| Predchodca = Tomáš G. Masaryk (''dočasná vláda'') |
|||
| Nástupca = [[Vlastimil Tusar]] |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
| Profesia = |
|||
| Národnosť = [[Česi|Čech]] |
|||
| Vierovyznanie = [[Pravoslávna cirkev v českých krajinách a na Slovensku|pravoslávny]] |
|||
| Manželka = Nadežda Kramářová |
|||
| Manžel = |
|||
| Partnerka = |
|||
| Partner = |
|||
| Deti = |
|||
| Webstránka = |
|||
| Poznámky = |
|||
| Portál1 = |
|||
| Portál2 = |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
Karel Kramář vyštudoval právo na Právnickej fakulte [[Karlova univerzita|Karlovej univerzity]] v Prahe. Po dokončení štúdií sa pripravoval na kariéru vysokoškolského pedagóga. Študoval vývoj rakúskeho štátneho práva vo [[Viedeň|Viedni]], národné hospodárstvo v [[Berlín]]e a politické vedy v [[Paríž]]i. |
Karel Kramář vyštudoval právo na Právnickej fakulte [[Karlova univerzita|Karlovej univerzity]] v Prahe. Po dokončení štúdií sa pripravoval na kariéru vysokoškolského pedagóga. Študoval vývoj rakúskeho štátneho práva vo [[Viedeň|Viedni]], národné hospodárstvo v [[Berlín]]e a politické vedy v [[Paríž]]i. |
||
Riadok 22: | Riadok 44: | ||
== Prvá svetová vojna == |
== Prvá svetová vojna == |
||
V Ríšskej rade aj naďalej angažoval vo veci českej samostatnosti. Po vypuknutí 1. svetovej vojny začal organizovať domáci odboj, v roku [[1915]] bol za to zatknutý a v procese, ktorý trval od [[6. december|6. decembra]] [[1915]] do [[3. júl]]a [[1916]] spolu s [[Alois Rašín|Aloisom Rašínom]], [[Vincenc Červinka|Vincencom Červinkom]] a [[Josef Zamazal|Josefom Zamazalom]] odsúdený na [[trest smrti]] pre velezradu a vyzvedačstvo (v tomto procese ho obhajoval [[Eduard Koerner]]). Toho sa mal dopustiť okrem iného i organizovaním všeslovanských zjazdov, čo však nebolo v dobe „spáchania“ trestné. Trest mu bol neskôr zmiernený na 20 rokov a v júli roku [[1917]] bol spolu s ďalšími odsúdenými amnestovaný novým cisárom [[Karol I. (Rakúsko-Uhorsko)|Karlom I.]] |
V Ríšskej rade aj naďalej angažoval vo veci českej samostatnosti. Po vypuknutí 1. svetovej vojny začal organizovať domáci odboj,<ref>PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná, Česko) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím (Masaryk Democratic Movement, Prague), 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, pp.17 - 25, 33 - 45, 70 – 96, 100- 140, 159 – 184, 187 - 199</ref> v roku [[1915]] bol za to zatknutý a v procese, ktorý trval od [[6. december|6. decembra]] [[1915]] do [[3. júl]]a [[1916]] spolu s [[Alois Rašín|Aloisom Rašínom]], [[Vincenc Červinka|Vincencom Červinkom]] a [[Josef Zamazal|Josefom Zamazalom]] odsúdený na [[trest smrti]] pre velezradu a vyzvedačstvo (v tomto procese ho obhajoval [[Eduard Koerner]]). Toho sa mal dopustiť okrem iného i organizovaním všeslovanských zjazdov, čo však nebolo v dobe „spáchania“ trestné. Trest mu bol neskôr zmiernený na 20 rokov a v júli roku [[1917]] bol spolu s ďalšími odsúdenými amnestovaný novým cisárom [[Karol I. (Rakúsko-Uhorsko)|Karlom I.]] |
||
Doma získal už počas svojho procesu povesť hrdinu, ktorý kvôli svojej činnosti pre vlasť riskuje vlastný život. Po prepustení z väzenia stál znova v čele mladočeskej strany, ktorá sa vo februári [[1918]] zlúčila s niekoľkými menšími stranami, najmä [[Česká strana štátoprávne pokroková|Českou stranou štátoprávne pokrokovou]] pod názvom [[Česká štátoprávna demokracia]]. |
Doma získal už počas svojho procesu povesť hrdinu, ktorý kvôli svojej činnosti pre vlasť riskuje vlastný život. Po prepustení z väzenia stál znova v čele mladočeskej strany, ktorá sa vo februári [[1918]] zlúčila s niekoľkými menšími stranami, najmä [[Česká strana štátoprávne pokroková|Českou stranou štátoprávne pokrokovou]] pod názvom [[Česká štátoprávna demokracia]]. |
||
== Česko-Slovensko == |
== Česko-Slovensko == |
||
V čase vyhlásenia samostatného Česko-Slovenska sa Kramář ako predseda [[Národný výbor československý|Národného výboru]] nachádzal v [[Ženeva|Ženeve]] na stretnutí predstaviteľov domáceho a zahraničného odboja. Spočiatku propagoval predstavu monarchického zriadenia samostatného štátu, ale neskôr pristúpil na myšlienku republikánskej formy vlády. Hneď na počiatku [[Prvá republika|1. republiky]], v roku [[1919]], zmenila Kramářova strana svoj názov na [[Československá národná demokracia|Československú národnú demokraciu]]. |
V čase vyhlásenia samostatného Česko-Slovenska sa Kramář ako predseda [[Národný výbor československý|Národného výboru]] nachádzal v [[Ženeva|Ženeve]] na stretnutí predstaviteľov domáceho a zahraničného odboja. <ref>PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), first issue - váz. kniha, 219 p., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná, Česko) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím, 2019, ISBN 978-80-87173-47-3,p. 8 - 48, p. 95 - 116, p. 125 - 148, p. 157-160, p. 165 - 169 |
||
</ref>Spočiatku propagoval predstavu monarchického zriadenia samostatného štátu, ale neskôr pristúpil na myšlienku republikánskej formy vlády. Hneď na počiatku [[Prvá republika|1. republiky]], v roku [[1919]], zmenila Kramářova strana svoj názov na [[Československá národná demokracia|Československú národnú demokraciu]]. |
|||
=== Prvý predseda vlády ČSR === |
=== Prvý predseda vlády ČSR === |
||
Riadok 39: | Riadok 62: | ||
Karel Kramář zomrel v roku [[1937]] v Prahe a je pochovaný v krypte Chrámu zosnutia presvätej bohorodičky na [[Olšanské cintoríny|Olšanskom cintoríne]] v Prahe. |
Karel Kramář zomrel v roku [[1937]] v Prahe a je pochovaný v krypte Chrámu zosnutia presvätej bohorodičky na [[Olšanské cintoríny|Olšanskom cintoríne]] v Prahe. |
||
== Referencie == |
|||
{{Referencie}} |
|||
== Pozri aj == |
== Pozri aj == |
||
Riadok 44: | Riadok 70: | ||
* [[Zoznam česko-slovenských premiérov]] |
* [[Zoznam česko-slovenských premiérov]] |
||
* [[Kramářova vila]] |
* [[Kramářova vila]] |
||
* [[Vláda Československej republiky od 14. novembra 1918 do 8. júla 1919]] |
|||
== Iné projekty == |
== Iné projekty == |
||
{{projekt |
{{projekt}} |
||
== Externé odkazy == |
== Externé odkazy == |
||
* [http://zivotopisyonline.cz/karel-kramar.php Heslo] na stránkach Životopisy online (v češtine) |
* [http://zivotopisyonline.cz/karel-kramar.php Heslo] na stránkach Životopisy online (v češtine) |
||
{{Predsedovia vlád Česko-Slovenska}} |
{{Predsedovia vlád Česko-Slovenska}} |
||
{{Autoritné údaje}} |
|||
{{DEFAULTSORT:Kramář, Karel}} |
{{DEFAULTSORT:Kramář, Karel}} |
||
⚫ | |||
[[Kategória:Úmrtia v 1937]] |
|||
[[Kategória:Predsedovia vlády Česko-Slovenska]] |
[[Kategória:Predsedovia vlády Česko-Slovenska]] |
||
[[Kategória:České osobnosti prvej svetovej vojny]] |
|||
⚫ | |||
[[cs:Karel Kramář]] |
|||
[[de:Karel Kramář]] |
|||
[[en:Karel Kramář]] |
|||
[[fr:Karel Kramář]] |
|||
[[hsb:Karel Kramář]] |
|||
[[it:Karel Kramář]] |
|||
[[ja:カレル・クラマーシュ]] |
|||
[[pl:Karel Kramář]] |
|||
[[ru:Крамарж, Карел]] |
Aktuálna revízia z 08:31, 20. máj 2024
Karel Kramář | ||||||||
česko-slovenský politik | ||||||||
| ||||||||
1. predseda vlády Česko-Slovenska | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
V úrade 14. november 1918 – 8. júl 1919 | ||||||||
| ||||||||
Biografické údaje | ||||||||
Narodenie | 27. december 1860 Vysoké nad Jizerou, Rakúske cisárstvo | |||||||
Úmrtie | 26. máj 1937 (76 rokov) Praha, Česko-Slovensko | |||||||
Politická strana | Mladočesi Československá národní demokracie | |||||||
Alma mater | Karlova univerzita | |||||||
Národnosť | Čech | |||||||
Vierovyznanie | pravoslávny | |||||||
Rodina | ||||||||
Manželka |
Nadežda Kramářová | |||||||
Odkazy | ||||||||
Karel Kramář (multimediálne súbory) | ||||||||
JUDr. Karel Kramář (* 27. december 1860, Vysoké nad Jizerou – † 26. máj 1937, Praha) bol český a česko-slovenský politik, prvý predseda vlády Česko-Slovenska.
Rakúsko-Uhorsko
[upraviť | upraviť zdroj]Karel Kramář vyštudoval právo na Právnickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. Po dokončení štúdií sa pripravoval na kariéru vysokoškolského pedagóga. Študoval vývoj rakúskeho štátneho práva vo Viedni, národné hospodárstvo v Berlíne a politické vedy v Paríži.
V roku 1889 sa podieľal okrem iného spolu s Tomášom Masarykom na založení Českej strany ľudovej – realistickej. V roku 1891 bol Karel Kramář zvolený za Mladočechov do viedenskej Ríšskej rady. V tejto strane neskôr zostal a bol zvolený za jej predsedu.
Do vypuknutia 1. svetovej vojny bol Kramář zástancom federalizovaného Rakúsko-Uhorska, v ktorého rámci by úzko spolupracovali slovanské národy. Organizoval všeslovanské zjazdy v Prahe (1908) a v Sofii (1910) a propagoval myšlienku novoslovanstva. Ešte pred vypuknutím 1. svetovej vojny však Kramář vypracoval dokument s názvom Slovanská ústava, ktorý už s existenciou Rakúsko-Uhorska nepočítal a české krajiny plánoval ako súčasť slovanskej federácie. Je otázkou, do akej miery bol tento dokument púhou výzvou predstaviteľom cárskeho Ruska, aby sa začali politicky angažovať v strednej Európe.
Prvá svetová vojna
[upraviť | upraviť zdroj]V Ríšskej rade aj naďalej angažoval vo veci českej samostatnosti. Po vypuknutí 1. svetovej vojny začal organizovať domáci odboj,[1] v roku 1915 bol za to zatknutý a v procese, ktorý trval od 6. decembra 1915 do 3. júla 1916 spolu s Aloisom Rašínom, Vincencom Červinkom a Josefom Zamazalom odsúdený na trest smrti pre velezradu a vyzvedačstvo (v tomto procese ho obhajoval Eduard Koerner). Toho sa mal dopustiť okrem iného i organizovaním všeslovanských zjazdov, čo však nebolo v dobe „spáchania“ trestné. Trest mu bol neskôr zmiernený na 20 rokov a v júli roku 1917 bol spolu s ďalšími odsúdenými amnestovaný novým cisárom Karlom I.
Doma získal už počas svojho procesu povesť hrdinu, ktorý kvôli svojej činnosti pre vlasť riskuje vlastný život. Po prepustení z väzenia stál znova v čele mladočeskej strany, ktorá sa vo februári 1918 zlúčila s niekoľkými menšími stranami, najmä Českou stranou štátoprávne pokrokovou pod názvom Česká štátoprávna demokracia.
Česko-Slovensko
[upraviť | upraviť zdroj]V čase vyhlásenia samostatného Česko-Slovenska sa Kramář ako predseda Národného výboru nachádzal v Ženeve na stretnutí predstaviteľov domáceho a zahraničného odboja. [2]Spočiatku propagoval predstavu monarchického zriadenia samostatného štátu, ale neskôr pristúpil na myšlienku republikánskej formy vlády. Hneď na počiatku 1. republiky, v roku 1919, zmenila Kramářova strana svoj názov na Československú národnú demokraciu.
Prvý predseda vlády ČSR
[upraviť | upraviť zdroj]Kramář bol 14. novembra 1918 v ten deň vyhláseným Národným zhromaždením zvolený prvým predsedom vlády ČSR. V čase svojho predsedníctva viedol česko-slovenskú delegáciu na Parížskej mierovej konferencii. Presadzoval tam názor, že víťazné mocnosti by mali intervenovať proti boľševickej vláde v Rusku. S touto požiadavkou však pre Benešov odpor neuspel.
Jeho myšlienka, že bez slobodného Ruska nie je možné zaistiť trvalejší mier v Európe sa ukázala ako opodstatnená počas 2. svetovej vojny i studenej vojny. V čase konferencie sa vyostrili ideové i osobné rozpory s vtedajším ministrom zahraničia Edvardom Benešom.
Vo funkcii predsedu vlády zostal Kramář do 8. júla 1919, keď jeho vláda padla po všeobecných voľbách, ktoré sa skončili pre národných demokratov neúspechom. V žiadnej ďalšej česko-slovenskej vláde už nepôsobil. 8. januára 1919, ešte ako predseda vlády, prežil pokus o atentát mladého komunistu Aloisa Šťastného na svoju osobu.
Počas 1. republiky bol Kramář síce predsedom svojej strany, ale faktickú moc v nej mali iní. Kramář zastával konzervatívne a nacionalistické názory, bol zástancom národného, nie národnostného štátu, a viedol – ako jeden z kritikov tzv. „Hradu“ – množstvo ideových aj osobných sporov (napr. o zásluhy domáceho a zahraničného odboja) s Benešom i Masarykom. Po vzniku Národného zjednotenia sa stal jeho predsedom.
Karel Kramář zomrel v roku 1937 v Prahe a je pochovaný v krypte Chrámu zosnutia presvätej bohorodičky na Olšanskom cintoríne v Prahe.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná, Česko) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím (Masaryk Democratic Movement, Prague), 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, pp.17 - 25, 33 - 45, 70 – 96, 100- 140, 159 – 184, 187 - 199
- ↑ PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), first issue - váz. kniha, 219 p., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná, Česko) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím, 2019, ISBN 978-80-87173-47-3,p. 8 - 48, p. 95 - 116, p. 125 - 148, p. 157-160, p. 165 - 169
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]- Zoznam vlád Česko-Slovenska (1918-1938)
- Zoznam česko-slovenských premiérov
- Kramářova vila
- Vláda Československej republiky od 14. novembra 1918 do 8. júla 1919
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Karel Kramář
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Heslo na stránkach Životopisy online (v češtine)