Tuviansko
Tuvianska republika | |||||
| |||||
Štátna hymna: | |||||
Hlavné mesto | Kyzyl °′ .š. °′ .d. | ||||
Najväčšie mesto | |||||
Úradné jazyky |
| ||||
Štátne zriadenie |
|||||
Vznik | |||||
Rozloha • celková • voda (%) |
170 500 km² km² ( %) | ||||
Počet obyvateľov • odhad (2002) • hustota (2002) |
305 510 1.8/km² | ||||
Mena | () | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
+7 (UTC) (UTC) | ||||
Internetová doména | |||||
Smerové telefónne číslo | + |
Súradnice: 51°47′00″S 94°45′00″V / 51,783333333333°S 94,75°V
Tuviansko (do roku 2000 Tuva), dlhý tvar Tuvianska republika, (po rusky Республика Тыва, po tuviansky Тыва Республика) je republika Ruskej federácie ležiaca na juhu Sibíri. Má 305 510 obyvateľov a 170 500 km². Hlavným mestom je Kyzyl.
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Do 18. storočia krajinu kontrolovali Mongoli, potom ju ako súčasť Vonkajšieho Mongolska ovládla čchingská Čína, a to až do roku 1911. Od roku 1860 začalo na základe rusko-čínskej zmluvy ruské osídľovanie [chýba zdroj]. Počas čínskej revolúcie v roku 1911 oblasť obsadila ruská armáda a Tuva sa stala formálne nezávislou pod ruským protektorátom. Počas ruskej občianskej vojny krajinu obsadili boľševici a v roku 1921 vyhlásili nezávislú Tuviansku ľudovú republiku (Tannu Tuva), ktorá existovala až do roku 1944, kedy ju anektovalo ZSSR. O legálnosti tohto činu sa v Tuve dodnes vedú spory [chýba zdroj].
Názvy
[upraviť | upraviť zdroj]Pôvodný názov Tuvianskej republiky, ktorá vznikla v roku bol 1921, bol Tannu-Tuva, Tannu-Tuva Ulus, po tuviansky Tangdy-Tyva. Tento názov platil až do prijatia ústavy v roku 1926. Odvtedy sa používal názov Tuvianska aratská republika (skrátene TAR), ktorý sa do ruštiny zvyčajne prekladal ako Tuvinskaja Narosnaja Respublika – Tuvianska ľudová republika.
Prírodné pomery
[upraviť | upraviť zdroj]Väčšia časť republiky sa nachádza na náhornej plošine s priemernou nadmorskou výškou 600 m n. m. Tú obklopujú vysoké hory – zo severnej strany Západný Sajan (pohorie Sajany) a z juhu pohorie Tannu-Ola s najvyšším vrcholom Mongun Tajga (3 351 m). Hlavnou riekou je Jenisej; jej dve zdrojnice Velký (Bolšoj) a Malý (Malyj) Jenisej sa zlievajú v Kyzyle. Západná časť Tuvy odvodňuje ďalší prítok rieky Jenisej, rieka Chemčik. Podnebie je drsné, kontinentálne, s priemernými teplotami −32 °C v januári a 18 °C v júli.
Obyvateľstvo
[upraviť | upraviť zdroj]Asi 77% obyvateľov tvoria turkickí Tuvianci, Rusov je 21 % a majú prevahu hlavne v mestách. Medzi najrozšírenejšie náboženstvo patrí tibetský budhizmus, šamanizmus a pravoslávna cirkev.
Ekonomika
[upraviť | upraviť zdroj]Okrem poľnohospodárstva (chovu sobov, jakov a ťiav) je v krajine rozvinutá aj ťažba nerastných surovín (hlavne uhlia, kobaltu, zlata, železnej rudy), kovospracujúci, drevospracujúci a potravinársky priemysel. Väčšina priemyslu sa nachádza okolo hlavného mesta a druhého najväčšieho mesta Ak-Dovurak.
Ďalšie mestá
[upraviť | upraviť zdroj]Galéria
[upraviť | upraviť zdroj]-
Azas
-
Rozoberanie jurty
-
Tuvinec
-
Ťažba uhlia
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Tuviansko
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]- Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Tuva na českej Wikipédii.