Železničná doprava v Bratislave
Železničná doprava v Bratislave je súčasťou systému IDS BSK v Bratislave a okolí, pri ktorej je možné využívať železničné linky osobných vlakov ZSSK a RegioJet v rámci mesta na predplatný cestovný lístok a na jednorazové lístky, ktoré fungujú podobne ako prímestská železnica.
Železničná doprava bola už od roku 2006 do marca 2007 súčasťou systému MHD v Bratislave. Bola zabezpečovaná linkou . Prevádzkovali ju Železničná spoločnosť Slovensko (ZSSK), Železnice Slovenskej republiky (ŽSR) a Dopravný podnik Bratislava (DPB), zabezpečovaná bola motorovými vozňami radu 810. Platila na nej bežná tarifa mestskej hromadnej dopravy DPB a.s.
História
[upraviť | upraviť zdroj]Nápad na vlakovú linku MHD sa zrodil už začiatkom tretieho tisícročia. Prvý návrh počítal s linkou po trase žel. st. Filiálka – žel. zast. Slovany – žel. st. Predmestie – žel. st. Vajnory. Pôvodne mala premávať od 1. novembra 2001, nakoniec sa však nikdy nezrealizovala, napriek tomu zanechala stopu napr. v podobe nainštalovaného verejného osvetlenia a rekonštruovanom nástupišti v zastávke Slovany.
Nápad sa znovu objavil pri rekonštrukcii priecestia Pri Šajbách. Ako náhrada autobusového spojenia Rače a Východného mala byť od 31. augusta 2006 zavedená náhradná vlaková linka po trase žel. st. Predmestie – žel. st. východ. Kvôli problémom medzi ŽSR a DPB však linka začala reálne premávať v piatok 8. septembra 2006. Linka mala premávať do konca októbra 2006. Pre veľký úspech však linka aj po ukončení rekonštrukcie priecestia Pri Šajbách ďalej premávala, avšak už len v špičke. Tak premávala do 2. januára 2007, kedy bola pre problémy s financovaním dočasne zrušená. Tento stav však trval len 8 dní a od 10. januára bola obnovená.
Odvtedy jazdila linka v pracovných dňoch a len počas špičky, čiže ráno od piatej do ôsmej hodiny a poobede medzi trinástou a osemnástou hodinou. Prevádzku vykonávalo naďalej vozidlo ZSSK 810.485, ktoré je deponované v rušňovom depe Bratislava hlavná stanica. Aj keď linka verejne premávala iba medzi žel. st. predmestie a žel. st. východ, vyznačené spoje zachádzali až k rušňovému depu Bratislava východ. Vozidlo od zastávky Bratislava východ smerom k rušňovému depu odišlo na návesť „posun dovolený“ a smerom naspäť išlo už na obyčajnú návesť. Zachádzka bola vykonávaná pre zamestnancov ZSSK.
30. marca 2007 o 18:45 bola posledným zastavením v žel. st. Východ opäť pozastavená premávka linky na neurčito, pričom Peter Klučka, vtedajší generálny riaditeľ spoločnosti BID s.r.o. informoval, že BID s.r.o. ako koordinátor Bratislavskej integrovanej dopravy a pripravovaného Integrovaného dopravného systému Bratislavského samosprávneho kraja „intenzívne rokuje o obnovení linky“.
Plánovalo sa opätovné predĺženie linky o úsek žel. st. Predmestie – žel. zast. Slovany, prípadne až po žel. st. Filiálka, taktiež sa uvažuje o nových vlakových linkách MHD.[chýba zdroj]
Pri žel. st. Filiálka je však problémom veľmi frekventované priecestie na Jarošovej ulici. Náznak prác na jeho východnej strane naznačovall, že by práve v tomto bode (pri obchodnom dome Slimák) mohlo dôjsť k výstavbe nástupišťa ako konečnej zastávky vlakov BID.
Koncom roku 2008 sa železničná doprava v Bratislave mala ako prostriedok prepravy v rámci mesta výrazne rozvinúť a to vďaka spusteniu 1. etapy Bratislavskej integrovanej dopravy (BID), ktorá mala po 7 rokoch nahradiť skúšobnú etapu BID. Cestujúci mali na štandardné časové a turistické lístky využívať všetky vlaky na území Bratislavy. Pre majiteľov predplatných cestovných lístkov (hovorovo „električeniek“) mala odpadnúť povinnosť platiť príplatok k BID. Rozvinutiu má pomôcť aj spustenie plánovaných nových zastávok (napr. Obchodné centrá Danubia, Aupark, Avion, TESCO Lamač, či Vrakuňa) a vybudovanie podzemného tunela, ktorý mal spojiť žel. st. Predmestie (ktorá bola kompletne renovovaná a mala byť spojená so žel. zast. Vinohrady) a Petržalku podzemným tunelom (so zastávkami Filiálka a Dostojevského rad). Tunel mal byť súčasťou európskeho koridoru LGV Est do Štrasburgu a Paríža a mal byť dokončený v roku 2015.
Linky v roku 2020
[upraviť | upraviť zdroj]V roku 2020 premávali v kraji tieto železničné linky.[1][2]
: Železničná stanica Bratislava-Petržalka – Rusovce
: Bratislava hlavná stanica – Malacky – Sekule
: Bratislava hlavná stanica – Pezinok – Cífer
: Železničná stanica Bratislava-Nové Mesto – Pezinok – Cífer
: Bratislava hlavná stanica – Senec – Reca
: Železničná stanica Bratislava-Petržalka – Senec
: Bratislava hlavná stanica – Kvetoslavov
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]- Dopravný podnik Bratislava
- Električková doprava v Bratislave
- Železničná spoločnosť Slovensko (ZSSK)
- Železnice Slovenskej republiky (ŽSR)
- Viedenská električka
- Nosný systém mestskej hromadnej dopravy v Bratislave
- trate: Bratislava – Žilina, Bratislava – Štúrovo, Bratislava – Komárno, Bratislava – Hegyeshalom, Bratislava – Kittsee – Wien, Bratislava – Marchegg, Bratislava – Břeclav
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Cestovné poriadky [online]. IDS BSK. Dostupné online.
- ↑ Vlakové linky ZSSK zaradené do IDS BK [online]. slovakrail.sk. Dostupné online.
Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]- SZOJKA, Ladislav. Bratislava a železnice : železnice v Bratislave do roku 1918. 1. vyd. Bratislava : HMH, [2010]. 289 s. ISBN 978-80-969725-1-7.
Externé odkazy
[upraviť | upraviť zdroj]- Dopravno-urbanistická štúdia prepojenia železničných koridorov v Bratislave: Textová časť, Grafická časť Archivované 2008-11-18 na Wayback Machine
- Železničný uzol Bratislava