Hyena pásavá
Hyena pásavá | |
| |
Stupeň ohrozenia | |
---|---|
Vedecká klasifikácia | |
Vedecký názov | |
Hyaena hyaena Linnaeus, 1758 | |
Rozšírenie hyeny pásavej. | |
Vedecká klasifikácia prevažne podľa tohto článku | |
Hyena pásavá (lat. Hyaena hyaena) je druh z čeľade hyenovitých.
Opis
[upraviť | upraviť zdroj]Hyena pásavá je štíhle zviera s vysokými nohami, postavou pripomínajúce psa. Dorastá do dĺžky okolo 110 cm, huňatý čiernobiely chvost meria približne 20 cm. Váži okolo 35 – 40 kg, ale vďaka vztýčiteľnej hrive vyzerá mohutnejšie. Krčná hriva, ako je to pre hyeny typické, sa na chrbte zmenšuje. Jej hrubá riedka srsť je sivej až svetlohnedej farby, s 5 – 6 vertikálnymi čiernymi pásmi na slabinách. Pásy môžu byť aj na nohách. Hlava nie je neforemná ako pri hyene škvrnitej, vyzerá viac ako psia. Nápadné sú dlhé, veľmi pohyblivé, takmer lysé ušnice a výrazné hnedé oči.
Výskyt
[upraviť | upraviť zdroj]Tento druh sa vyskytuje v severovýchodnej a západnej Afrike, s výnimkou Sahary a pralesov. Okrem toho obýva aj Blízky a Stredný východ, Kaukaz, Arabský polostrov a väčšinu územia Indie. Jej výskyt je zväčša rozptýlený, na mnohých miestach bola hyena pásavá vyhubená ako údajný škodca.
Biotop
[upraviť | upraviť zdroj]Ako biotop preferuje suché stepi, savany, hory a otvorené lesné oblasti. Púšťam sa vyhýba. V niektorých lokalitách sa zdržuje aj v okolí miest a osád, kde sa stravuje odpadkami alebo drobnými domácimi zvieratami.
Správanie
[upraviť | upraviť zdroj]Hyena pásavá je samotársky živočích, ale v období rozmnožovania zvykne tvoriť páry alebo rodinné skupiny. Jej teritórium je rozsiahle okolo 50 km² (v púštiach sú jej teritória väčšie ako v savanách alebo horách). Hranice svojho územia si značí výlučkami pachových žliaz. Aktívna je predovšetkým v noci. Deň trávi spaním v nore alebo jaskyni, často využíva opustené nory hrabáčov, diviakov bradavičnatých, vlkov alebo dikobrazov, ale sama si vie vyhrabať noru hlbokú až 20 m.
Potrava
[upraviť | upraviť zdroj]Hyena pásavá je všežravec. Často sa živí zdochlinami alebo zvyškami potravy po iných šelmách. Loví hmyz a menšie stavovce – ako sú korytnačky, dikobrazy, zajace a podobne. Požiera aj plody a iné rastliny. Jedince tohto druhu žerú všetky druhy mäsa s výnimkou supieho.
Rozmnožovanie
[upraviť | upraviť zdroj]Hyeny pásavé sa rozmnožujú počas jesene a zimy. Od novembra do februára vyhľadávajú samce samice a pária sa s nimi. Gravidita trvá okolo 3 mesiacov. V jednom vrhu býva 3 – 5 mláďat. Mláďatá sa rodia slepé s jemnou striebristou srsťou. Prvé týždne svojho života strávia v podzemnej nore.
Galéria
[upraviť | upraviť zdroj]-
Súboj dvoch hyen pásavých.
-
Hyena so vztýčenou šijou, vďaka ktorej pôsobí mohutnejšie.
-
Hyaena hyaena.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Hyena pásavá
Wikidruhy ponúkajú informácie na tému Hyena pásavá
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]BURNIE, David; KOVÁČ, Vladimír, a kol. Zviera: Obrazová encyklopédia živočíšnej ríše. Bratislava : Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5.
Zdroj
[upraviť | upraviť zdroj]Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hyena žíhaná na českej Wikipédii.