Oravský Podzámok
Oravský Podzámok (maď. Árvaváralja, nem. Unterschloss) je obec na Slovensku v okrese Dolný Kubín.
Oravský Podzámok | |
obec | |
Oravský hrad
| |
Štát | |
---|---|
Kraj | Žilinský kraj |
Okres | Dolný Kubín |
Región | Orava |
Časti | Široká, Dolná Lehota |
Vodný tok | Orava |
Nadmorská výška | 511 m n. m. |
Súradnice | 49°15′45″S 19°22′03″V / 49,2623689°S 19,3674139°V |
Rozloha | 35,25 km² (3 525 ha) [1] |
Obyvateľstvo | 1 344 (31. 12. 2023) [2] |
Hustota | 38,13 obyv./km² |
Prvá pís. zmienka | 1267[1]/1559[2] |
Starosta | Jozef Záhora[3] (nezávislý) |
PSČ | 027 41 |
ŠÚJ | 509957 |
EČV (do r. 2022) | DK |
Tel. predvoľba | +421-43 |
Adresa obecného úradu |
Oravský Podzámok 61 |
E-mailová adresa | poslať email |
Telefón | 589 32 21 |
Fax | 589 32 21 |
Poloha obce na Slovensku
| |
Interaktívna mapa obce
| |
Wikimedia Commons: Oravský Podzámok | |
Webová stránka: oravsky-podzamok.sk | |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka: | |
Polohopis
upraviťObec v Oravskej vrchovine ležiaca na pravom brehu Oravy je vzdialená 11 km SSV od Dolného Kubína. Rozkladá sa okolo hradného brala, na križovatke ciest I/59 na Krakov cez Trstenú a I/78 do Živca cez Námestovo.
Miestne časti
upraviť- Oravský Podzámok
- Široká
- Dolná Lehota
Miestna časť Široká
upraviťŠiroká je miestna časť obce Oravský Podzámok v okrese Dolný Kubín.
Nachádza sa v geomorfologickom celku Oravská vrchovina na pravom brehu rieky Orava v nadmorskej výške 498 m n. m. Leží pri ceste I/59 z Dolného Kubína do Tvrdošína, 3 km juhozápadne od centra Oravského Podzámku.
Vľavo od cesty (v smere na Tvrdošín) stoja obytné domy, bývalé, kým na pravej strane bol vybudovaný hutnícky komplex (prášková metalurgia, OFZ, a. s.).
Archeologické nálezy datujú počiatky osídlenia lokality do obdobia prelomu letopočtu, no prvá písomná zmienka z roku 1267 sa vzťahuje k existencii Oravského hradu. Hrad sa spomína v polovici 13. storočia, ale obec v podhradí vznikla pravdepodobne neskôr. Prvá písomná zmienka o „Thurzovských majetkoch“ pochádza z roku 1559, kedy sa tu nachádzal hradný majer. Hospodárstvo s výsadným postavením až do roku 1886 nepodliehalo uhorským správnym úradom a postupne sa rozrástlo na oba brehy Oravy, pozdĺž dôležitých ciest do Poľska.
Oravský Podzámok zo začiatku podliehal iba hradným pánom a jej obyvatelia pracovali pre hrad a Oravský komposesorát. Samostatnou sa obec stala až v druhej polovici 19. storočia, odkedy mala svojho richtára, ktorý však podliehal komposesorátu a mal len obmedzené právomoci. V roku 1800 hrad úplne vyhorel a zostal opustený až do roku 1868, kedy bolo do nevyužitého hradného komplexu umiestnené jedno z prvých múzeí na Slovensku.
Kultúra a zaujímavosti
upraviťPamiatky
upraviť- Oravský hrad, súbor historických objektov z obdobia od 13. do 17. storočia. Delí sa na Horný hrad, Stredný hrad a Dolný hrad. Horný hrad, čiže citadela, je pôvodne najstaršia časť komplexu. Slúžil ako účelový obranný objekt, skladisko zásob, ale mal pôvodne aj ubytovacie kapacity. V druhej polovici 16. storočia bol výrazne prestavaný za Františka Turzu. Stredný hrad zahŕňa Korvínovský palác, stredovekú stavbu na pôdoryse písmena L, ktorá vznikla v 13. storočí a výrazne bola upravená v rokoch 1534-1545, z tohto obdobia pochádza aj vedľajší neskorogotický palác Jána z Dubovca a obytná hranolová veža. Dolný hrad tvorí Turzov palác, pozdnegotická stavba z obodobia po roku 1474, renesančne upravená, jednoloďová kaplnka sv. Michala, neskorogotická stavba s podkovoviným záverom z rovnakéhokého dobia, ďalej západná a východná bašta, administratívne a fortifikačné objekty.[5]
-
Letecký pohľad na hrad
-
Horný hrad z nádvoria
-
Kaplnka sv. Michala
-
Dolný hrad
- Rímskokatolícky kostol sv. Jána Nepomuckého, jednoloďová empírová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1831. Zariadenie kostola je štýlovo jednotné, z obdobia vzniku kostola. Nachádza sa tu oltár sv. Jána nepomuckého z roku 1800.[6]
- Stará pošta, klasicistická dvojpodlažná trojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou z prelomu 18. a 19. storočia.[7]
- Renesančná administratívna budova, dvojpodlažná trojtraktová stavba na pôdoryse písmena L z obdobia okolo roku 1600. Presatavaná bola na prelome 17. a 18. storočia.[8] Fasáda budovy je jednoduchá, okná sú lemované jednoduchými šambránami, strecha je šindľová. Do dvora je orientovaná stĺpová arkáda. V súčasnosti slúži ako sídlo Oravského múzea.
- Stará prefektúra, obdĺžniková dvojtraktová stavba s manzardovou strechou z roku 1797.[9] Stavbe dominuje trojosový rizalit ukončený atikou so sochárskou výzdobou. Fasády sú členené lizénovými rámami a pilastrami na rizalite. Okná sú lemované šambránami s klenákmi, na rizalite segmentovo ukončené. V objekte sa v súčasnosti nachádza Múzeum historického lesníctva na Orave.
- Hotel Oravan, klasicistická trojkrídlová dvojpodlažná stavba z prvej tretiny 19. storočia. Prestavaný bol v 90. rokoch 19. storočia. Ide o trojtraktovú stavbu. Objekt má trojosový portikus, fasády sú členené pilastrami.[10]
-
Kostol sv. jána Nepomuckého
-
Historická budova pošty
-
Renesančná administratívna budova
-
Stará prefektúra
-
Hotel Oravan
Osobnosti obce
upraviťRodáci
upraviť- Daniel Paulini († 1623), evanjelický farár, náboženský spisovateľ a filozof
- Ján Sinapius-Horčička (* 1625 – † 1682), evanjelický farár a spisovateľ
- Milan Janák (* 1910 – † 1982), ekonóm
- František Paňák (* 1908 – † 1997), rímskokatolícky kňaz, náboženský publicista a prekladateľ
Pôsobili tu
upraviťReferencie
upraviť- ↑ Registre obnovenej evidencie pozemkov [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
- ↑ Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne) [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2024-03-28, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
- ↑ Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
- ↑ Dejiny na stránke obce
- ↑ Oravský hrad [online]. Pamiatky na Slovensku. Dostupné online.
- ↑ Oravský Podzámok - Kostol sv. Jána Nepomuckého [online]. Pamiatky na Slovensku. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
- ↑ Augustín Maťovčík: Biografický slovník dejateľov Oravy (Martin - Námestovo 2010)
Externé odkazy
upraviťPozri aj
upraviťIné projekty
upraviťCommons ponúka multimediálne súbory na tému Oravský Podzámok