Vojna svetov (román)
Vojna svetov (The War of the Worlds) je román H. G. Wellsa z roku 1898. Kniha patrí medzi najznámejšie sci-fi diela, ktoré ovplyvnili neskorších autorov. Román sa skladá z dvoch častí, Book One: The Coming of the Martians a Book Two: The Earth under the Martians. Príbeh prvej časti je rozprávaný v prvej osobe jednotného čísla neznámou osobou v Surrey a druhá časť jeho mladším bratom v Londýne. Ide o príbeh krvavej marťanskej invázie na Zem do Anglicka.[1]
Vojna svetov | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
The War of the Worlds | |||||||||||
Obálka prvého vydania | |||||||||||
| |||||||||||
Autor | H. G. Wells | ||||||||||
Pôvodný jazyk | angličtina | ||||||||||
Krajina vydania | Anglicko | ||||||||||
Nakladateľstvo originálneho vydania | William Heinemann | ||||||||||
Dátum 1. vydania originálu | 1898 | ||||||||||
Literárny žáner | Sci-Fi Horor Fantasy | ||||||||||
Slovenské vydania knihy | |||||||||||
| |||||||||||
Prvýkrát bol príbeh vydaný ako seriál. Vychádzal v britskom časopise Pearson's Magazine a v USA v Cosmopolitan. Prvá kniha vyšla v 1898 vo vydavateľstve William Heinemann v Londýne. Slovenské vydanie vyšlo v roku 1933.[2]
Dielo bolo napísané medzi rokmi 1895 až 1897.[3] Je to jedno z prvých príbehov, ktoré opisujú konflikt medzi ľudskou a mimozemskou rasou.[4]
Dielo sa stalo známe aj potom ako sa v roku 1938 vysielala rozhlasová hra, ktorú režíroval a narozprával Orson Welles. Prvé dve tretiny zo 60-minútového vysielania bolo prezentovaných ako spravodajstvo. To viedlo k rozhorčeniu a panike, pretože niektorí poslucháči uverili, že udalosti v programe sú reálne.[5]
Dej
upraviťPríbeh je zasadený do konca 19. storočia. Začína pozvaním bezmenného rozprávača do observatória v Ottershaw známym astronómom Oligvym. Tu je svedkom explózie na povrchu Marsu, jednej z mnohých, ktoré vzbudili pozornosť u vedcov. Po neznámom čase bol spozorovaný pád meteoritu neďaleko Horsellu pri Londýne. Dom hlavného hrdinu je neďaleko, takže sa dostal k miestu dopadu skôr ako väčšina ostatných. Zistí, že objekt, ktorý predtým pokladal za meteorit, je v skutočnosti valcovitá kozmická loď z Marsu. Valec sa otvorí a zhromaždení ľudia utečú po tom, ako spozorujú veľkého Marťana s chápadlami. Zatiaľ čo sa ľudia reorganizovali, Marťan začne v kráteri, ktorý vznikol po dopade, stavať zvláštny stroj. Už zreorganizovaní ľudia sa s bielou vlajkou približujú ku kráteru, avšak sú spálení „žeravým lúčom“.
Po tomto útoku, ktorý hlavný hrdina prežil, sa rozhodne odviesť svoju ženu do Leatherheadu k príbuzným, kým nebudú Marťania porazení. Potom sa vracia domov a zisťuje, čo Marťania v kráteri stavali: vysoké trojnohé bojové stroje vyzbrojené žeravým lúčom a chemickou zbraňou, čiernym dymom. Tieto stroje rozdrvili akýkoľvek odpor ľudskej armády, ktorá bola rozmiestnená okolo krátera a zaútočili na okolité sídla. Hrdina stretáva delostrelca na úteku, ktorý mu povie, že ďalší valec spadol niekde medzi Wokingom a Leatherheadom, čím je hrdina oddelený od svojej ženy a tak sa rozhodne ujsť spolu s delostrelcom. Rozdelia sa však pri dedinke Shepperton, pri útoku Marťanov.
Ďalšie valce zatiaľ pristávali na celom území Anglicka, čo viedlo ku veľmi zúfalej a neorganizovanej evakuácii Londýna. Rozprávačov brat sa ocitne v jednej zo skupín, ktoré sú na úteku, pričom stretne manželku a mladšiu sestru muža menom Elphinston a cestuje ďalej s nimi. Nakoniec sa všetci traja zachránia tým, že sa preplavia na parníku cez La Manche do Francúzska. Marťania však neboli úplne neporaziteľní, jeden bol zničený delostrelectvom v bitke o Shepperton a torpédoborec Dieťa hromu zničil dvoch ďalších v zátoke Tillingham, kde sa však potopil. Napriek tomuto bol všetok organizovaný odpor potlačený a Marťania mali veľkú časť južného Anglicka a Londýna pod svojou nadvládou.
Hlavný hrdina bol na ceste s vikárom, ktorý ho zachránil pred Marťanmi. V bezpečnej ceste im zabránil pád ďalšieho valca na dom, v ktorom sa práve nachádzali, keď hľadali jedlo. Marťania sa usadili v kráteri a hlavný hrdina s vikárom pozorovali ako využívajú chytených ľudí ako potravu. Vikár pri tom príde o rozum. Hlavný hrdina ho pri obrane udrie do hlavy a vikára chytia Marťania. Hrdinovi sa s veľkými ťažkosťami podarí zo zničeného domu uniknúť a dostane sa až do prázdnych ulíc Londýna. Tu zistí, že Marťania podľahli pozemským baktériám. Hrdina sa vracia domov, kde sa prekvapivo stretáva so svojou ženou.
Adaptácie
upraviť- Vojna svetov, kontroverzná rozhlasová adaptácia Orsona Wellesa z roku 1938, ktorú vysielalo americké rádio ako reportáž o aktuálnom pristátí mimozemšťanov
- Vojna svetov, filmová adaptácia z roku 1953
- Vojna svetov, televízny seriál 1988 - 1990
- The War of the Worlds, počítačová hra typu arkáda
- H.G. Wells' The War of the Worlds, film režíroval Timothy Hines
- H.G. Wells' War of the Worlds, film režíroval David Michael Latt
- Vojna svetov, film Stevena Spielberga z roku 2005
Referencie
upraviť- ↑ NEFF, Ondřej; OLŠA, Jaroslav. Encyklopedie literatury science fiction. [s.l.] : AFSF, H&H, 1995. ISBN 80-85390-33-7, 80-85787-90-3. Kapitola Herbert George Wells, s. 405.
- ↑ WELLS, Herbert George. Vojna svetov. Bratislava : Smena. S. 235.
- ↑ David Y. Hughes and Harry M. Geduld, A Critical Edition of The War of the Worlds: H.G. Wells's Scientific Romance (Bloomington and Indianapolis: Indiana University Press, 1993), p. 1.
- ↑ John L. Flynn (2005). "War of the Worlds: From Wells to Spielberg". p.5
- ↑ BRINKLEY, Alan. The Unfinished Nation. [s.l.] : [s.n.], 2010. ISBN 978-0-07-338552-5. Chapter 23 - The Great Depression, s. 615.
Zdroj
upraviťTento článok je čiastočný alebo úplný preklad článkov The War of the Worlds na anglickej Wikipédii a Válka světů na českej Wikipédii.