Urejanje strani Vetrna turbina
Videz
To urejanje je mogoče razveljaviti. Prosimo, preverite prikazano primerjavo redakcij in objavite spremembe, če ustrezajo.
Trenutna redakcija | Vaše besedilo | ||
Vrstica 73: | Vrstica 73: | ||
* Majhna teža |
* Majhna teža |
||
* Nizka produkcija zvoka |
* Nizka produkcija zvoka |
||
Propeler je lahko montiran proti vetru ali pa obratno, čeprav se slednja orientacija propelerja praviloma sama prilagaja smeri vetra je zaradi nekoliko višjega hrupa (turbina je v stolpovem zavetrju) dokaj redko vidna. Kot kaže slika (2.4) moč vetrne turbine narašča s kubom hitrosti vetra vse do neke vrednosti, za katero je bila vetrna turbina zgrajena tj. nazivna oz. obratovalna moč. Drugače povedano se vetrnica začne vrteti pri neki hitrosti vetra (cut-in), zatem njeno število obratov z vetrom raste, pri neki nazivni vrednosti pa želimo kljub morebitnim večjim hitrostim vetra obdržati nazivno moč. To dosežemo z regulacijo aerodinamičnosti turbine oz. |
Propeler je lahko montiran proti vetru ali pa obratno, čeprav se slednja orientacija propelerja praviloma sama prilagaja smeri vetra je zaradi nekoliko višjega hrupa (turbina je v stolpovem zavetrju) dokaj redko vidna. Kot kaže slika (2.4) moč vetrne turbine narašča s kubom hitrosti vetra vse do neke vrednosti, za katero je bila vetrna turbina zgrajena tj. nazivna oz. obratovalna moč. Drugače povedano se vetrnica začne vrteti pri neki hitrosti vetra (cut-in), zatem njeno število obratov z vetrom raste, pri neki nazivni vrednosti pa želimo kljub morebitnim večjim hitrostim vetra obdržati nazivno moč. To dosežemo z regulacijo aerodinamičnosti turbine oz. z spremembo faktorja Cp. Vendar ko je hitrost vetra znatno večja od normalne vrednosti obratovanja moramo vetrno turbino zaustaviti (cut-out), saj lahko pride do nepravilnega delovanja in celo uničenja. |
||
===== Regulacija moči ===== |
===== Regulacija moči ===== |
||
[[Slika:Doesburgermolen.jpg|thumb|250px|Mlin na veter ([[Nizozemska]])]] |
[[Slika:Doesburgermolen.jpg|thumb|250px|Mlin na veter ([[Nizozemska]])]] |
||
Moč vetrnih turbin lahko reguliramo na več načinov: |
Moč vetrnih turbin lahko reguliramo na več načinov: |
||
* moč vetrne turbine spreminjamo |
* moč vetrne turbine spreminjamo z faktorjem izkoristka Cp (''pitch control''); Kot že vemo je moč vetrne turbine dana kot kar pomeni da lahko moč manipuliramo z regulacijo faktorja izkoristka Cp. To storimo tako, da lopaticam med delovanjem spremenimo vpadni kot vetra. Tako zmanjšamo aerodinamično silo dviga in povečamo silo upora lopatic. Rezultat je zmanjšanje Cp, kar se manifestira v manjši moči vetrne turbine tj. manjši hitrosti. Seveda pa gre spreminjanje le do nekih meja, zato se takega načina regulacije moči ne poslužujemo več. |
||
* moč vetrne turbine reguliramo z navorom generatorja (''stall control''); Največje število vetrnih turbin v razredu od 50 do 500 kW, ki se uporabljajo za generiranje električne energije za omrežje, uporablja ta tip regulacije. Običajno so elektrarne tega tipa opremljene z asinhronskim generatorjem. V normalnem delovanju je okoli lopatic, ki so nastavljene na kar najbolj optimalen vpadni kot vetra, zagotovljeno laminarno gibanje zraka. Tako je aerodinamičen izkoristek veternice kar se da velik. Ko pa nastopi hitrost vetra, pri kateri generator doseže svojo nazivno moč (mejna vrednost) pa moramo nadaljnje naraščanje navora na rotor preprečiti. Ker je elektrarna priklopljena na togo omrežje se asinhronski generator s svojim slipnim momentom upira nadsinhronski hitrosti, kar povzroči praktično konstantno hitrost propelerja. Če hitrost vetra še narašča, se posledično spremeni tudi vpadni kot vetra na lopatice, ki se še vedno vrtijo s konstantno hitrostjo. Laminaren tok vetra se na zadnjem delu lopatice »odlepi« kar se posledično manifestira kot turbulenten tok zraka okoli lopatic. Ta povzroči da se sila upora napram aerodinamični sili dviga močno poveča, posledica česar je poslabšanje faktorja Cp oziroma zmanjšanje moči vetrne turbine. |
* moč vetrne turbine reguliramo z navorom generatorja (''stall control''); Največje število vetrnih turbin v razredu od 50 do 500 kW, ki se uporabljajo za generiranje električne energije za omrežje, uporablja ta tip regulacije. Običajno so elektrarne tega tipa opremljene z asinhronskim generatorjem. V normalnem delovanju je okoli lopatic, ki so nastavljene na kar najbolj optimalen vpadni kot vetra, zagotovljeno laminarno gibanje zraka. Tako je aerodinamičen izkoristek veternice kar se da velik. Ko pa nastopi hitrost vetra, pri kateri generator doseže svojo nazivno moč (mejna vrednost) pa moramo nadaljnje naraščanje navora na rotor preprečiti. Ker je elektrarna priklopljena na togo omrežje se asinhronski generator s svojim slipnim momentom upira nadsinhronski hitrosti, kar povzroči praktično konstantno hitrost propelerja. Če hitrost vetra še narašča, se posledično spremeni tudi vpadni kot vetra na lopatice, ki se še vedno vrtijo s konstantno hitrostjo. Laminaren tok vetra se na zadnjem delu lopatice »odlepi« kar se posledično manifestira kot turbulenten tok zraka okoli lopatic. Ta povzroči da se sila upora napram aerodinamični sili dviga močno poveča, posledica česar je poslabšanje faktorja Cp oziroma zmanjšanje moči vetrne turbine. |
||
* moč vetrne turbine reguliramo z obračanjem vetrne turbine iz smeri vetra (''yaw control''); Le v redkih primerih lahko zasledimo tak tip regulacije. Vetrno turbino, ki je preobremenjena enostavno |
* moč vetrne turbine reguliramo z obračanjem vetrne turbine iz smeri vetra (''yaw control''); Le v redkih primerih lahko zasledimo tak tip regulacije. Vetrno turbino, ki je preobremenjena enostavno z čeljustnim mehanizmom obrnemo iz smeri vetra. |
||
==== Mehanski prenos ==== |
==== Mehanski prenos ==== |