Jacques Cartier
Jacques Cartier | |
---|---|
Jacques Cartier, portret Théophila Hamela (okoli 1844) | |
Rojstvo | 31. december 1491 Saint-Malo, Vojvodina Bretanja[d] |
Smrt | 1. september 1557 (65 let) Saint-Malo[1] |
Državljanstvo | |
Poklic | navigator, raziskovalec, pomorščak, izumitelj, mornar, politik |
Poznan po | prvi Evropejec, ki se je podal v notranjost Severne Amerike |
Zakonci |
Mary Catherine des Granches
(por. 1520) |
Podpis |
Jacques Cartier [žák kartjé], francoski pomorščak in raziskovalec, * 31. december 1491, Saint-Malo, Francija, † 1. september 1557, Saint-Malo.
Cartier je bil eden najpomembnejših raziskovalcev Kanade. Francoski kralj ga je poslal iskat »dežele polne zlata in drugega bogastva«. Cartier je plul trikrat, vsakič okoli Nove Funlandije do Kanade, vsakič je zaman iskal severozahodni prehod do Azije, katerega je iskalo veliko pomorščakov tisti čas, vendar je vseeno vztrajal, da nekje tam mora biti. In vsakič je zvesto iskal načine, kako bi svojemu kralju prinesel čim več zlata in draguljev.
Na prvi svoji poti je ugrabil sinova irokeškega poglavarja in ju odpeljal s seboj v Francijo, na drugi poti se je z njima vrnil nazaj in ju začasno vrnil očetu, nazadnje pa je s pretvezo ugrabil očeta in ga odpeljal v Francijo. Tam so z njim sicer lepo ravnali, a je vseeno podlegel bolezni. Vendar je o obljubljeni deželi Saguenay, polni zlata, rubinov in drugih zakladov povedal dovolj, da so pripravili še tretjo odpravo.
Ko se je Cartier tretjič vrnil v Kanado, je domorodcem povedal, da poglavar Donnacona v Franciji živi kot kralj in se zato noče več vrniti domov. Obogatel ni in je zato po tem, ko z Irokezi ni najdel skupnega jezika in zlata, odplul nazaj v Francijo kjer je leta 1557 umrl za tifusom. Za seboj je pustil veliko zemljevidov tistega območja in ime ozemlja Kanada (v jeziku Irokezov kanata:vas)
Sklici
uredi- ↑ Record #118668633 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
Zunanje povezave
urediPredstavnosti o temi Jacques Cartier v Wikimedijini zbirki
- Jacques Cartier – digitalizirana dela v projektu Gutenberg