Гољак (планина)
Брдско-планински масив Гољака припада Родопском планинском систему, који је један од најстаријих у Европи. Представља систем планинских врхова који са запада, од превоја Лисице (1 186 m), завија и спушта се на југоисток ка Врању, до Веље главе (1 181 m) и Копиљака (1 126 m). Ти врхови чине границу јабланичког краја према Косовском Поморављу (развође Јабланице према Кривој реци). Планина се на истоку протеже својим обронцима тј брдо Хисар изнад Лесковца , до реке Ветернице, које је одваја од Кукавице. Западно је косовска планина Пруговац, северно Јабланичка котлина која је одваја од планине Радан. Јужно је Косовско поморавље.
Гољак | |
---|---|
Географске карактеристике | |
Ндм. висина | 1.181 m |
Координате | 42° 41′ 30″ С; 21° 41′ 21″ И / 42.691667° С; 21.689167° И 42° 41′ 30″ С; 21° 41′ 21″ И / 42.691667° С; 21.689167° И |
Географија | |
Државе | |
Покрајине | Косово и Метохија |
Група | Родопске планине |
Гољак заузима југозападне, јужне и југоисточне пределе јабланичког краја.[1]
Геолошки састав је разноврстан, преовлађују гранити и гнајсеви. Испресецан је потоцима и вододеринама насталих тектонским и другим ерозионим процесима.[2]
Највиши врх Гољака је Веља глава (1.181 м.) и налази се на самој граници општина Медвеђа и Лебане, која се у само пар километара граничи са општином Косовска Каменица. Кањон реке Шуманке, десне притоке Јабланице, у дужини од једног километра , чија висина са десне стране код Урманског виса износи 607 метара, а са леве стране од тока код Влајкове утрине од 639 метара. Огранци Гољака прате речни ток Шуманке све до њеног спајања са реком Јабланицом код Лебана.[3] У подножију планине, недалеко од Медвеђе налази се Сијаринска бања[4]
Референце
уреди- ^ Јовић, Др Горан С. (2005). Туристички потенцијали насеља Јабланице. Ниш: Природно-математички факултет у Нишу. стр. 31. ISBN 86-83481-30-1.
- ^ Planine: Goljak
- ^ „Планина Гољак[[Категорија:Ботовски наслови]]”. Архивирано из оригинала 23. 04. 2014. г. Приступљено 07. 04. 2014. Сукоб URL—викивеза (помоћ)
- ^ „Sijarinska Banja[[Категорија:Ботовски наслови]]”. Архивирано из оригинала 18. 12. 2013. г. Приступљено 07. 04. 2014. Сукоб URL—викивеза (помоћ)
Литература
уреди- Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ) - Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.