Перт
Перт (енгл. Perth) је административни центар и најнасељенији град Западне Аустралије, једне од аустралијских држава. Према процени из 2012. у граду је живело 1.897.548 становника. Са својих 1,6 милиона становника у широј околини Перт је четврти град по величини у Аустралији после Сиднеја, Мелбурна и Бризбејна. Са трендом раста од 2% годишње, Перт је град који се најбрже развија у Аустралији. Град се налази на обали Индијског океана и реке Свон. Био је домаћин Игара Комонвелта, 1962. године.
Перт Perth | |
---|---|
Колажни приказ градских знаменитости Перта | |
Административни подаци | |
Држава | |
Савезна држава | Западна Аустралија |
Основан | 1829. |
Становништво | |
Становништво | |
— 2014. | 2.021.203 |
Географске карактеристике | |
Координате | 31° 57′ 11″ Ј; 115° 51′ 32″ И / 31.952967° Ј; 115.858994° И |
Апс. висина | 2 m |
Површина | 5.386[1] km2 |
Остали подаци | |
Градоначелник | Лиса Скафиди[2] |
Веб-сајт | |
cityofperth.wa.gov.au |
Капетан Џејмс Стирлинг основао је Перт 1829. године као административни центар колоније Свон река. Статус града (који тренутно припада мањем граду Перт) стекао је 1856. године.[3] Град је своје име наследио због утицаја сер Џорџа Марија, тадашњег члана парламента у Пертширу и државног секретара за рат и колоније. Становништво града знатно се повећало као резултат златних грозница у Западној Аустралији крајем 19. века. Током учешћа Аустралије у Другом светском рату, Фремантл је служио као база за подморнице које су деловале на Пацифичком театру, а флота летећих бродова Каталина Америчке морнарице била је стационирана у заливу Матилда.[4] Прилив имиграната након рата, углавном из Британије, Италије, Грчке и Југославије, довео је до брзог раста становништва. Након тога уследио је нагли пораст економске активности који је потекао из неколико рударских бумова крајем 20. и почетком 21. века, и Перт је постао регионално седиште за неколико великих рударских операција.
Географија
уредиОвај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Клима
уредиУ граду је заступљена медитеранска клима са врелим и прилично сувим летима, које прекидају само краткотрајне олује. Зиме су влажне и благе. Лети температура редовно прелази 35 степени, понекад и 40. Зими ретко пада испод 0 степени. Зими су честе јаке олује са грмљавином и обилним кишама. Просечна температура најтоплијег фебруара је 24,5 степени, а рекордна највиша 46. Просечна температура у јулу је 13,1 степен. Снег никад није забележен у граду.
Клима Перта, Запада Аустралија | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показатељ \ Месец | Јан. | Феб. | Мар. | Апр. | Мај | Јун | Јул | Авг. | Сеп. | Окт. | Нов. | Дец. | Год. |
Апсолутни максимум, °C (°F) | 44,4 (111,9) |
46,2 (115,2) |
42,4 (108,3) |
39,5 (103,1) |
34,3 (93,7) |
26,2 (79,2) |
25,8 (78,4) |
30,0 (86) |
34,2 (93,6) |
37,2 (99) |
40,4 (104,7) |
44,2 (111,6) |
46,2 (115,2) |
Максимум, °C (°F) | 31,2 (88,2) |
31,6 (88,9) |
29,6 (85,3) |
25,9 (78,6) |
22,3 (72,1) |
19,5 (67,1) |
18,4 (65,1) |
19,1 (66,4) |
20,4 (68,7) |
23,4 (74,1) |
26,8 (80,2) |
29,3 (84,7) |
24,79 (76,62) |
Минимум, °C (°F) | 18,1 (64,6) |
18,4 (65,1) |
16,8 (62,2) |
13,8 (56,8) |
10,4 (50,7) |
8,6 (47,5) |
7,9 (46,2) |
8,3 (46,9) |
9,5 (49,1) |
11,6 (52,9) |
14,4 (57,9) |
16,4 (61,5) |
12,85 (55,12) |
Апсолутни минимум, °C (°F) | 8,9 (48) |
9,9 (49,8) |
6,3 (43,3) |
4,7 (40,5) |
1,3 (34,3) |
−0,7 (30,7) |
0,0 (32) |
1,3 (34,3) |
1,0 (33,8) |
2,2 (36) |
5,0 (41) |
7,9 (46,2) |
−0,7 (30,7) |
Количина кише, mm (in) | 20,2 (0,795) |
13,1 (0,516) |
19,7 (0,776) |
35,7 (1,406) |
89,4 (3,52) |
124,5 (4,902) |
145,9 (5,744) |
126,0 (4,961) |
84,8 (3,339) |
38,8 (1,528) |
21,8 (0,858) |
10,9 (0,429) |
733,2 (28,866) |
Дани са падавинама (≥ 1mm) | 1,7 | 1,2 | 2,5 | 4,6 | 8,6 | 11,8 | 14,4 | 13,0 | 10,9 | 5,7 | 3,7 | 2,0 | 80,1 |
Поподневна релативна влажност, % | 39 | 38 | 40 | 46 | 50 | 56 | 57 | 54 | 53 | 47 | 44 | 41 | 47,1 |
Сунчани сати — месечни просек | 356,5 | 314,9 | 295,5 | 246,0 | 211,7 | 180,6 | 188,4 | 219,8 | 232,4 | 299,8 | 320,4 | 359,4 | 3.225,4 |
Извор: Bureau of Meteorology[5] |
Историја
уредиПре открића
уредиПре него што су Европљани населили овај крај, овде су боравили племена Whadjuk и Noongar пре 40.000 година. Доказ су археолошке ископине близу реке Свон. Пре 1829. овај крај се звао Борло, име које су му дали Абориџини. 10. јануара 1697. године се Перт први пут појављује у европској документацији у списима холандског капетана Виљема де Влеминга.
Откриће и каснији период
уредиПерт је 1829. основао капетан Џејмс Стирлинг. Име је добио по месту Перт у Шкотској које је данас далеко мање и има свега 43 хиљаде становника.
Становништво
уредиПрема попису, у граду је 2006. живело 1.256.035 становника.
1991. | 1996. | 2001. | 2006. |
---|---|---|---|
1.018.702[6] | 1.096.829[6] | 1.176.542[6] | 1.256.035[6] |
Етничке групе
уреди2006. године највеће етничке групе :
- Енглези 28,6%
- Аустралијанци 25,6%
- Ирци 6,2%
- Шкоти 6,1%
- Италијани 4,5%
- Кинези 2,9%
- Абориџини 0,2%
Привреда
уредиОвај одељак би требало проширити. Можете помоћи додавањем садржаја. |
Саобраћај
уредиАеродром Перт опслужује град.
Референце
уреди- ^ „Greater Perth: Basic Community Profile”. 2011 Census Community Profiles. Australian Bureau of Statistics. 28. 3. 2013. Архивирано из оригинала (xls) 01. 05. 2022. г. Приступљено 9. 4. 2014.
- ^ „2011 Electoral Boundaries”. State of Western Australia – Office of the Electoral Distribution Commissioners. 2014. Архивирано из оригинала 27. 2. 2013. г. Приступљено 20. 2. 2014.
- ^ „Lord Mayorality”. Kalgoorlie Miner. 13. 8. 1929. стр. 4. Приступљено 20. 3. 2015.
- ^ „The Catalina Base”. The University of Western Australia, Archives and Records Management Services. Архивирано из оригинала 26. 09. 2013. г. Приступљено 25. 8. 2013.
- ^ „Climate statistics for Australian locations”. Bureau of Meteorology. Приступљено 18. 4. 2020.
- ^ а б в г „Australian Bureau of Statistics: 2006 Census QuickStats by Location”. Архивирано из оригинала 17. 10. 2019. г. Приступљено 6. 12. 2012.
Литература
уреди- „Great Circle Distance between PERTH and ADELAIDE”. Geoscience Australia. март 2004.
- „Great Circle Distance between PERTH and DARWIN CITY”. Geoscience Australia. март 2004.
- „Great Circle Distance between PERTH and MELBOURNE”. Geoscience Australia. март 2004.
- „Great Circle Distance between PERTH and SYDNEY”. Geoscience Australia. март 2004.
- Bolton, Geoffrey (2008). Land of Vision and Mirage: a history of Western Australia since 1826. Perth: University of Western Australia Press. ISBN 978 0 9802964 0 2.
- Appleyard, R. T. and Manford, Toby (1979). The Beginning: European Discovery and Early Settlement of Swan River Western Australia. University of Western Australia Press. ISBN 0-85564-146-0.
- „Historical Timeline”. Kings Park and Botanic Garden -Botanic Gardens & Parks Authority. Архивирано из оригинала 05. 12. 2013. г. Приступљено 10. 3. 2011.
- „Origins of Street Names in PERTH” (PDF). Landgate. Архивирано из оригинала (PDF) 12. 12. 2013. г. Приступљено 9. 3. 2011.
- „The Catalina Base”. The University of Western Australia, Archives and Records Management Services. Архивирано из оригинала 26. 09. 2013. г. Приступљено 25. 8. 2013.
- Gordon Stephenson, Alistair Hepburn (1955). „Plan for the metropolitan region, Perth and Fremantle, Western Australia, 1955 : a report prepared for the Government of Western Australia”. Приступљено 11. 1. 2014.
- Corporation, Australian Broadcasting (15. 2. 2008). „Moment in Time — Episode 1”. Приступљено 2008-07-14.
- „Grandfather Glenn's blast from the past”. The Daily Telegraph (UK). 5. 11. 1998. Архивирано из оригинала 28. 07. 2020. г. Приступљено 2008-07-14.
- A.J. Koutsoukis (2002) A brief history of Western Australia Willeton, W.A. A & M Bookshop. ISBN 0-949701-07-6.
- J. Gregory (2003) City of Light: A History of Perth since the 1950s Perth: City of Perth
- C.T. Stannage (1979) The People of Perth: A Social History of Western Australia's Capital City Perth: City of Perth
- A Plan of Swan River Settlement and Surrounding Country, 1831
- Stirling, Horace (25. 12. 1926). „The Swan River Settlement”. The Western Mail. стр. 27. Приступљено 7. 12. 2019.
- Appleyard, R. T.; Manford, Toby (1979). The Beginning: European Discovery and Early Settlement of Swan River Western Australia. University of Western Australia Press. ISBN 0-85564-146-0.
- „Shipwrecks Audio Transcript: Gilt Dragins & Elephant Tusks”. ABC online. 2003. Приступљено 14. 2. 2009.
- Pratt, Kate. „The Baudin Expedition of 1800–1804”. Terra Australis 2001 WA Association Inc. Архивирано из оригинала 16. 1. 2009. г. Приступљено 14. 2. 2009.
- „The Captains: Nicholas Baudin”. Australian Broadcasting Corporation. Архивирано из оригинала 4. 1. 2009. г. Приступљено 14. 2. 2009.
- Goulding, Dot (2007). Recapturing Freedom: Issues Relating to the Release of Long-term Prisoners Into the Community. Hawkins Press. стр. 14. ISBN 978-1876067182.
- Fornasiero, Jean; Monteath, Peter and West-Sooby, John. Encountering Terra Australis: the Australian voyages of Nicholas Baudin and Matthew Flinders. Kent Town, South Australia,Wakefield Press. 2004. ISBN 1-86254-625-8.
- Marchant, Leslie R. (1998). France Australe : the French search for the Southland and subsequent explorations and plans to found a penal colony and strategic base in south western Australia 1503–1826. Perth: Scott Four Colour Print, c. ISBN 0-9588487-1-8.
- Marchant, Leslie R. (2004). French Napoleonic Placenames of the South West Coast. Greenwood, WA. R.I.C. Publications. ISBN 1-74126-094-9.
- Niendorf, Matthew J. "'A Land Not Exactly Flowing with Milk & Honey': Swan River Mania in the British Isles and Western Australia 1827-1832," Dissertations, Theses, and Masters Projects, 2016.
- Straw, Leigh S.L (2006). A Semblance of Scotland: Scottish Identity in Colonial Western Australia. The Grimsay Press. ISBN 9781845300326.
- Toft, Klaus The Navigators – Flinders vs Baudin, Sydney, Duffy and Snellgrove. 2002. ISBN 1-876631-60-0.
Спољашње везе
уреди- Град Перт
- Туристичка организација
- Watch historical footage of Perth and Western Australia from the National Film and Sound Archive of Australia's collection.
- Historical photos of Perth from the State Library of Western Australia
- Tourism Australia Page