Diners Club: Skillnad mellan sidversioner
Qlql (Diskussion | Bidrag) Ingen redigeringssammanfattning |
Boberger (Diskussion | Bidrag) Ingen redigeringssammanfattning |
||
Rad 2: | Rad 2: | ||
'''Diners Club''' är ett [[betalkort]] som inte har någon övre köpgräns och som enligt företaget själva är ett [[betalningsmedel]] med drygt 9 miljoner anslutna inköpsställen, utspridda i cirka 200 länder. Bolaget erbjuder dessutom sina medlemmar tillgång till drygt 500 [[Flygplatslounge|lounge]]r på flygplatser över världen. |
'''Diners Club''' är ett [[betalkort]] som inte har någon övre köpgräns och som enligt företaget själva är ett [[betalningsmedel]] med drygt 9 miljoner anslutna inköpsställen, utspridda i cirka 200 länder. Bolaget erbjuder dessutom sina medlemmar tillgång till drygt 500 [[Flygplatslounge|lounge]]r på flygplatser över världen. |
||
Diners Club International är sedan 2008 ett dotterbolag till Discover Financial Services. Därutöver tilldelar Diners Club International [[franchise]]rättigheter till regioner runt om i världen. I Sverige |
Diners Club International är sedan 2008 ett dotterbolag till Discover Financial Services. Därutöver tilldelar Diners Club International [[franchise]]rättigheter till regioner runt om i världen. I Sverige är sedan 1994 [[SEB]] Kort AB franchisetagare. |
||
Diners Club är ett så kallat [[trepartsnätverk]], precis som [[American Express]], [[Discover Card]] och [[JCB-kort|JCB]]. |
Diners Club är ett så kallat [[trepartsnätverk]], precis som [[American Express]], [[Discover Card]] och [[JCB-kort|JCB]]. |
||
Företaget Diners Club grundades av Frank McNamara år 1950, |
Företaget Diners Club grundades av Frank McNamara år 1950, efter det att han tillsammans med affärsbekanta skulle betala en nota på en restaurang, men saknade kontanter. Mr McNamara skrev sitt namn på ett visitkort och blev fakturerad i efterhand. Detta utvecklades till ett system med kort istället för kontanter och namnet anspelar också på själva användningen av korten på restauranger. |
||
Fenomenet med att köpa nu och betala senare började med s.k "handla på krita". Med det menades att restaurangen i detta exempel skrev upp vad som hade inhandlats och tog sedan i slutet av månaden betalt för allting på en gång. Detta höll inte i längden då [[restaurang]]en låg ute med pengar i upp till 25-26 dagar. |
Fenomenet med att köpa nu och betala senare började med s.k "handla på krita". Med det menades att restaurangen i detta exempel skrev upp vad som hade inhandlats och tog sedan i slutet av månaden betalt för allting på en gång. Detta höll inte i längden då [[restaurang]]en låg ute med pengar i upp till 25-26 dagar. |
||
Diners Club tog steget längre och lade fram idén att de betalade åt kunden, och sedan fick kunden i slutet av månaden istället betala beloppet till Diners Club |
Diners Club tog steget längre och lade fram idén att de betalade åt kunden, och sedan fick kunden i slutet av månaden istället betala beloppet till Diners Club, i likhet med andra [[kreditkort]] och betalkort. |
||
{{stub}} |
|||
[[Kategori:Amerikanska företag]] |
[[Kategori:Amerikanska företag]] |
Versionen från 17 oktober 2016 kl. 12.28
Diners Club är ett betalkort som inte har någon övre köpgräns och som enligt företaget själva är ett betalningsmedel med drygt 9 miljoner anslutna inköpsställen, utspridda i cirka 200 länder. Bolaget erbjuder dessutom sina medlemmar tillgång till drygt 500 lounger på flygplatser över världen.
Diners Club International är sedan 2008 ett dotterbolag till Discover Financial Services. Därutöver tilldelar Diners Club International franchiserättigheter till regioner runt om i världen. I Sverige är sedan 1994 SEB Kort AB franchisetagare.
Diners Club är ett så kallat trepartsnätverk, precis som American Express, Discover Card och JCB.
Företaget Diners Club grundades av Frank McNamara år 1950, efter det att han tillsammans med affärsbekanta skulle betala en nota på en restaurang, men saknade kontanter. Mr McNamara skrev sitt namn på ett visitkort och blev fakturerad i efterhand. Detta utvecklades till ett system med kort istället för kontanter och namnet anspelar också på själva användningen av korten på restauranger.
Fenomenet med att köpa nu och betala senare började med s.k "handla på krita". Med det menades att restaurangen i detta exempel skrev upp vad som hade inhandlats och tog sedan i slutet av månaden betalt för allting på en gång. Detta höll inte i längden då restaurangen låg ute med pengar i upp till 25-26 dagar.
Diners Club tog steget längre och lade fram idén att de betalade åt kunden, och sedan fick kunden i slutet av månaden istället betala beloppet till Diners Club, i likhet med andra kreditkort och betalkort.