Harriet Andersson: Skillnad mellan sidversioner
Zzalpha (Diskussion | Bidrag) →Biografi: läk |
m korr vasastan |
||
Rad 24: | Rad 24: | ||
[[Fil:Erik Strandmark & Harriet Andersson in Kvinna i Leopard 1957.jpg|miniatyr|Harriet Andersson med [[Erik Strandmark]] i filmen ''Kvinna i Leopard'' (1958).]] |
[[Fil:Erik Strandmark & Harriet Andersson in Kvinna i Leopard 1957.jpg|miniatyr|Harriet Andersson med [[Erik Strandmark]] i filmen ''Kvinna i Leopard'' (1958).]] |
||
[[Fil:För att inte tala om alla dessa kvinnor 1964.jpg|miniatyr|Harriet Andersson (tredje från vänster i främre raden) i ''[[För att inte tala om alla dessa kvinnor]]'' (1964).]] |
[[Fil:För att inte tala om alla dessa kvinnor 1964.jpg|miniatyr|Harriet Andersson (tredje från vänster i främre raden) i ''[[För att inte tala om alla dessa kvinnor]]'' (1964).]] |
||
Harriet Andersson föddes på [[Södra BB]] i Stockholm. Hon är dotter till flaggstyrmannen Johan Valfrid ''Harry'' Andersson (1899–1957) och ''Agda'' Teresia, ogift Mattsson (1898–1976).<ref name="SIB">[http://ingmarbergman.se/medarbetare/harriet-andersson Harriet Andersson,] [[Stiftelsen Ingmar Bergman]].</ref><ref name="db">{{bokref |titel=Sveriges dödbok 1901-2013 Swedish death index 1901-2013 |utgåva=Version 6.0 |år=2014 |utgivare=Sveriges släktforskarförbund |utgivningsort=Solna |språk=swe |isbn=9789187676642 |libris=17007456}}</ref> Hon växte upp i [[Vasastan]] på Dannemoragatan och intilliggande kvarter.<ref name="myggan"/> Hon debuterade som skådespelerska i filmen ''[[Skolka skolan]]'' (1949) efter att ha gått på [[Calle Flygare Teaterskola]] redan som 15-åring och sedan som elev på [[Oscarsteatern]] där hon bland annat medverkade i ''[[Annie Get Your Gun]]'' och ''[[Snövit]]'' vid barnmatinéer. I sin ungdom spelade hon även med i revyer på [[Scalateatern]] där hon bland annat sjöng "Vill ni ha en sommar med Monika?"<ref name="SIB"/> Därefter har hon gjort mer än hundra roller. |
Harriet Andersson föddes på [[Södra BB]] i Stockholm. Hon är dotter till flaggstyrmannen Johan Valfrid ''Harry'' Andersson (1899–1957) och ''Agda'' Teresia, ogift Mattsson (1898–1976).<ref name="SIB">[http://ingmarbergman.se/medarbetare/harriet-andersson Harriet Andersson,] [[Stiftelsen Ingmar Bergman]].</ref><ref name="db">{{bokref |titel=Sveriges dödbok 1901-2013 Swedish death index 1901-2013 |utgåva=Version 6.0 |år=2014 |utgivare=Sveriges släktforskarförbund |utgivningsort=Solna |språk=swe |isbn=9789187676642 |libris=17007456}}</ref> Hon växte upp i [[Vasastaden, Stockholm|Vasastan]] på Dannemoragatan och intilliggande kvarter.<ref name="myggan"/> Hon debuterade som skådespelerska i filmen ''[[Skolka skolan]]'' (1949) efter att ha gått på [[Calle Flygare Teaterskola]] redan som 15-åring och sedan som elev på [[Oscarsteatern]] där hon bland annat medverkade i ''[[Annie Get Your Gun]]'' och ''[[Snövit]]'' vid barnmatinéer. I sin ungdom spelade hon även med i revyer på [[Scalateatern]] där hon bland annat sjöng "Vill ni ha en sommar med Monika?"<ref name="SIB"/> Därefter har hon gjort mer än hundra roller. |
||
Hon fick sitt genombrott i filmer av [[Ingmar Bergman]] och levde också med honom under ett par år. När de träffades var han gift och hon var sedan nyårsafton 1951<ref>Stjärnorna på Slottet i Svt 1 lördagen den 24 januari 2015 kl 20.00 (ca 30 min in i programmet)</ref> förlovad med [[Per Oscarsson]]. Åren 1953–56 arbetade hon på [[Malmö Stadsteater]], däribland i flera uppsättningar i Ingmar Bergmans regi. Hon väckte uppseende i bland annat Bergmans uppsättningar av [[Luigi Pirandello|Pirandello]]s ''[[Sex roller söker en författare]]'', [[Franz Kafka|Kafka]]s ''[[Slottet (roman)|Slottet]]'', och som Rakel i [[Vilhelm Moberg]]s ''Lea och Rakel''. Hon uppmärksammades även som Hedvig i ''[[Vildanden]]''. År 1956 återvände hon till Stockholm och fick där stor uppmärksamhet för titelrollen i den nyskrivna pjäsversionen av ''[[Anne Franks dagbok]]'' på [[Intiman]].<ref name="SIB"/> |
Hon fick sitt genombrott i filmer av [[Ingmar Bergman]] och levde också med honom under ett par år. När de träffades var han gift och hon var sedan nyårsafton 1951<ref>Stjärnorna på Slottet i Svt 1 lördagen den 24 januari 2015 kl 20.00 (ca 30 min in i programmet)</ref> förlovad med [[Per Oscarsson]]. Åren 1953–56 arbetade hon på [[Malmö Stadsteater]], däribland i flera uppsättningar i Ingmar Bergmans regi. Hon väckte uppseende i bland annat Bergmans uppsättningar av [[Luigi Pirandello|Pirandello]]s ''[[Sex roller söker en författare]]'', [[Franz Kafka|Kafka]]s ''[[Slottet (roman)|Slottet]]'', och som Rakel i [[Vilhelm Moberg]]s ''Lea och Rakel''. Hon uppmärksammades även som Hedvig i ''[[Vildanden]]''. År 1956 återvände hon till Stockholm och fick där stor uppmärksamhet för titelrollen i den nyskrivna pjäsversionen av ''[[Anne Franks dagbok]]'' på [[Intiman]].<ref name="SIB"/> |
Versionen från 13 juli 2019 kl. 23.28
Harriet Andersson | |
Harriet Andersson, 1952. | |
Född | Harriet Andersson 14 februari 1932[1] Skeppsholms församling, Stockholm, Sverige[1] |
---|---|
Utbildad vid | Calle Flygare Teaterskola |
Aktiva år | 1949– |
Make | Bertil Wejfeldt (1959–1964) Bobo Håkansson (1980–1982) |
Partner | Per Oscarsson (1951–1953) Ingmar Bergman (1953–1955) Gunnar Hellström (1956–1958) Jörn Donner (1960-talet) Börje Åberg (1970-talet) Ulf Törnberg (1970-talet) |
IMDb SFDb |
Harriet Andersson, under en tid Wejfeldt, född 14 februari 1932 i Skeppsholms församling i Stockholm,[1] är en svensk skådespelare. Hon är känd för ett antal huvudroller i filmer av Ingmar Bergman, däribland Sommaren med Monika (1953), Viskningar och rop (1973) samt Fanny och Alexander (1982). Med sensualitet har hon ofta gestaltat starka, självständiga kvinnor.[2]
Biografi
Harriet Andersson föddes på Södra BB i Stockholm. Hon är dotter till flaggstyrmannen Johan Valfrid Harry Andersson (1899–1957) och Agda Teresia, ogift Mattsson (1898–1976).[3][4] Hon växte upp i Vasastan på Dannemoragatan och intilliggande kvarter.[2] Hon debuterade som skådespelerska i filmen Skolka skolan (1949) efter att ha gått på Calle Flygare Teaterskola redan som 15-åring och sedan som elev på Oscarsteatern där hon bland annat medverkade i Annie Get Your Gun och Snövit vid barnmatinéer. I sin ungdom spelade hon även med i revyer på Scalateatern där hon bland annat sjöng "Vill ni ha en sommar med Monika?"[3] Därefter har hon gjort mer än hundra roller.
Hon fick sitt genombrott i filmer av Ingmar Bergman och levde också med honom under ett par år. När de träffades var han gift och hon var sedan nyårsafton 1951[5] förlovad med Per Oscarsson. Åren 1953–56 arbetade hon på Malmö Stadsteater, däribland i flera uppsättningar i Ingmar Bergmans regi. Hon väckte uppseende i bland annat Bergmans uppsättningar av Pirandellos Sex roller söker en författare, Kafkas Slottet, och som Rakel i Vilhelm Mobergs Lea och Rakel. Hon uppmärksammades även som Hedvig i Vildanden. År 1956 återvände hon till Stockholm och fick där stor uppmärksamhet för titelrollen i den nyskrivna pjäsversionen av Anne Franks dagbok på Intiman.[3]
Harriet Andersson slog igenom stort i den av Ingmar Bergman regisserade Sommaren med Monika (1953). Bergman skräddarsydde därefter roller för henne i filmer som Gycklarnas afton, En lektion i kärlek, Sommarnattens leende och Såsom i en spegel.[3] Hon har även arbetat med regissörer som Mai Zetterling, Stig Björkman, Jörn Donner och Lars von Trier samt medverkat i flera utländska filmer.[6]
Efter en stormig relation med skådespelaren och regissören Gunnar Hellström i slutet av 1950-talet flyttade hon åter till Skåne och en bondgård utanför Ängelholm, där hon var gift med lantbrukaren och barndomsvännen Bertil Wejfeldt (1925–2002)[4] från 1959 till 1964. Under tiden där var hon även verksam vid Helsingborgs stadsteater, där hon spelade Ofelia i Hamlet (1960) och Lucile i Jean Anouilhs Så tuktas kärleken (1961). Efter tiden i Skåne återvände hon 1962 till Stockholm och levde där ihop med regissören Jörn Donner under flera år. Under åren 1969–1992 var hon verksam vid Dramaten med 27 olika roller.[7]
Harriet Andersson är en flerfaldigt prisbelönt skådespelerska. Hon fick 1972/73 en Guldbagge för sin roll i Viskningar och rop; dödsscenen där blev även motiv på frimärke. År 1994 fick Harriet Andersson Amandapriset som bästa kvinnliga skådespelerska för sin roll i Høyere enn himmelen. Hon mottog också en Hedersguldbagge 2009. I intervjuboken Tre dagar med Bergman (1992), omnämner Bergman henne som en av världens bästa skådespelerskor med en unik relation till filmkameran.[8]
I samarbete med filmskribenten Jan Lumholdt utkom 2005 hennes självbiografiska intervjubok Harriet Andersson – samtal med Jan Lumholdt.[9]
Harriet Andersson har också medverkat på några skivor under 78-varvstiden.[2]
I början av 1970-talet var Harriet Andersson sambo med DN-journalisten Börje Åberg[10] (1945–1977)[4] och därefter med Ulf Törnberg (född 1956) innan hon 1980–1982 var gift med Bobo Håkansson (född 1943).[9][11] Hon har en dotter född 1960 från äktenskapet med Wejfeldt.[10]
Priser och utmärkelser
- 1964 – "Skådespelarpriset" vid Venedigs filmfestival för rollen i Donners Att älska
- 1964 – Chaplin-priset
- 1973 – Guldbaggen för bästa kvinnliga huvudroll (i Viskningar och rop)
- 1992 – Litteris et Artibus
- 1994 – Amandaprisen för ”Bästa kvinnliga skådespelare” (i Høyere enn himmelen)
- 2008 – Hedersguldbaggen
- 2009 – Teaterförbundets guldmedalj för "utomordentlig konstnärlig gärning"
- 2010 – Jurgen Schildt-priset
Filmografi
1949 – Skolka skolan 1950 – Två trappor över gården 1950 – Anderssonskans Kalle 1950 – Stjärnsmäll i Frukostklubben 1950 – Medan staden sover 1950 – Motorkavaljerer 1950 – Kyssen på kryssen 1950 – Frökens första barn 1951 – Frånskild 1951 – Biffen och Bananen 1951 – Puck heter jag 1951 – Dårskapens hus 1951 – Talande tråden 1951 – ...och kråkorna grät 1952 – Sabotage 1952 – Ubåt 39 1952 – Trots 1953 – Gycklarnas afton 1953 – Sommaren med Monika 1954 – En lektion i kärlek 1955 – Hoppsan! 1955 – Sommarnattens leende 1955 – Kvinnodröm 1956 – Sista paret ut 1956 – Nattbarn 1957 – Synnöve Solbakken 1958 – Flottans överman 1958 – Kvinna i leopard 1959 – Bröllopsnatten 1959 – Brott i paradiset 1961 – Såsom i en spegel 1961 – Barbara - Wild wie das meer 1962 – Siska 1963 – Lyckodrömmen 1963 – En söndag i september 1964 – Att älska 1964 – Älskande par 1964 – För att inte tala om alla dessa kvinnor 1965 – För vänskaps skull 1965 – Lianbron 1965 – Här börjar äventyret 1966 – Ormen 1967 – Människor möts och ljuv musik uppstår i hjärtat 1967 – Stimulantia 1967 – The Deadly Affair 1967 – Tvärbalk 1968 – Flickorna 1968 – Jag älskar, du älskar 1970 – Anna 1972 – The Day the Clown Cried 1973 – Viskningar och rop 1975 – Den vita väggen 1975 – Monismanien 1995 1977 – Hempas bar 1979 – Sabina 1979 – Linus eller Tegelhusets hemlighet 1980 – Mördare! Mördare! 1980 – Mary Lou (TV-teater) 1982 – Fanny och Alexander 1983 – Vid din sida (TV-serie) 1983 – Raskenstam 1986 – De två saliga 1987 – Damorkestern (TV-teater) 1987 – Sommarkvällar på jorden 1989 – Kajsa Kavat 1989 – Himmel og helvede 1990 – Blankt vapen 1991 – Ålder okänd 1993 – Högre än himlen 1994 – Öppna dörrar 1995 – Love & Hate; European Stories 1995 – Majken (TV-serie) 1996 – I rollerna tre 1997 – Emma åklagare (TV-serie) 1998 – Pip-Larssons (TV-serie) 1998 – Längtans blåa blomma (TV-serie) 1998 – Det sjunde skottet 1999 – Happy End 2000 – Gossip 2000 – Judith (TV-serie) 2000 – Ljuset håller mig sällskap 2001 – Kaspar i Nudådalen (TV-serie) 2002 – Stora teatern (TV-serie) 2003 – Belinder auktioner (TV-serie) 2003 – Swedenhielms (TV-pjäs) 2003 – Dogville 2005 – Örnen (TV-serie) 2009 – Emellan (kortfilm) 2009 – Bilder från lekstugan 2010 – Morden i Sandhamn (TV-serie) 2014 – Stjärnorna på slottet (TV-serie)
Teaterroller
Referenser
Noter
- ^ [a b c] Sveriges befolkning 1990: Andersson, Harriet
- ^ [a b c] Ericson Uno, Engström Klas, red (1989). Myggans nöjeslexikon: ett uppslagsverk om underhållning. 1, A-Barc. Höganäs: Bra böcker. sid. 100. Libris 7665079. ISBN 91-7752-222-2
- ^ [a b c d] Harriet Andersson, Stiftelsen Ingmar Bergman.
- ^ [a b c] Sveriges dödbok 1901-2013 Swedish death index 1901-2013 (Version 6.0). Solna: Sveriges släktforskarförbund. 2014. Libris 17007456. ISBN 9789187676642
- ^ Stjärnorna på Slottet i Svt 1 lördagen den 24 januari 2015 kl 20.00 (ca 30 min in i programmet)
- ^ Harriet Andersson på Svensk Filmdatabas
- ^ Harriet Andersson, Rollboken, Dramaten.
- ^ Björkman, Stig; Bergman Ingmar, Assayas Olivier, Björkman Stig (1992). Tre dagar med Bergman. Filmbiblioteket, 99-1233958-4 ; 3Filmkonst, 1100-7362 ; 13. Göteborg: Filmkonst. Libris 1506267. ISBN 91-88282-10-4[sidnummer behövs]
- ^ [a b] Andersson 2006.[sidnummer behövs]
- ^ [a b] Sveriges befolkning 1970, CD-ROM, Version 1.04, Sveriges Släktforskarförbund (2002).
- ^ Sveriges befolkning 1990, CD-ROM, Version 1.00, Riksarkivet (2011).
- ^ Eva von Zweigbergk (27 december 1949). ”Teater Musik Film: 'Snövit' på Oscarsteatern”. Dagens Nyheter: s. 9. http://arkivet.dn.se/tidning/1949-12-27/350/9. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Teaterannons”. Dagens Nyheter: s. 26. 17 februari 1950. http://arkivet.dn.se/tidning/1950-02-17/46/26. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Teaterannons”. Dagens Nyheter: s. 34. 28 april 1950. http://arkivet.dn.se/tidning/1950-04-28/113/34. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Teaterannons”. Dagens Nyheter: s. 30. 29 september 1950. http://arkivet.dn.se/tidning/1950-09-29/263/30. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Teaterannons”. Dagens Nyheter: s. 23. 29 september 1951. http://arkivet.dn.se/tidning/1951-09-29/263/23. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Teaterannons”. Dagens Nyheter: s. 23. 19 september 1952. http://arkivet.dn.se/tidning/1952-09-19/255/29. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Sex roller söka en författare”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/sex-roller-söka-en-författare. Läst 15 oktober 2015.
- ^ ”Slottet”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/slottet. Läst 15 oktober 2015.
- ^ ”Spöksonaten”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/sp%C3%B6ksonaten. Läst 17 oktober 2015.
- ^ ”Don Juan”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/don-juan. Läst 17 oktober 2015.
- ^ ”Lea och Rakel”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/lea-och-rakel. Läst 17 oktober 2015.
- ^ ”Annie Get Your Gun”. Musikverket. http://calmview.musikverk.se/CalmView/Record.aspx?src=CalmView.Performance&id=PERF19823&pos=3. Läst 15 juni 2015.
- ^ S. B-l (27 oktober 1956). ”Anne Frank i Stockholm”. Dagens Nyheter: s. 16. http://arkivet.dn.se/tidning/1956-10-27/293/16. Läst 5 augusti 2017.
- ^ Ebbe Linde (12 november 1960). ”'Hamlet' i Hälsingborg”. Dagens Nyheter: s. 16. http://arkivet.dn.se/tidning/1960-11-12/308/16. Läst 5 augusti 2017.
- ^ Ebbe Linde (8 april 1961). ”Ett spel om hat och hämnd”. Dagens Nyheter: s. 12. http://arkivet.dn.se/tidning/1961-04-08/94/12. Läst 5 augusti 2017.
- ^ Sven Barthel (7 januari 1967). ”Skiljas på amerikanska”. Dagens Nyheter: s. 10. http://arkivet.dn.se/tidning/1967-01-07/5/10. Läst 5 augusti 2017.
- ^ ”Vildanden”. Stiftelsen Ingmar Bergman. http://ingmarbergman.se/verk/vildanden. Läst 14 oktober 2015.
Webbkällor
- Harriet Andersson, Rollboken, Dramaten.
- Svensk Filmdatabas, biografi om Harriet Andersson
Tryckta källor
- Andersson, Harriet; Lumholdt Jan (2006). Harriet Andersson: samtal med Jan Lumholdt. Alfabeta pocket, 99-0681518-3 ([Ny utg.]). Stockholm: Alfabeta. Libris 10146639. ISBN 91-501-0730-5 [sidnummer behövs]
- Beer, Allan (1953). Samtal med stjärnor: 20 skådespelarintervjuer. Stockholm: Geber. Libris 359692[sidnummer behövs]
- Björkman, Stig; Bergman Ingmar, Assayas Olivier, Björkman Stig (1992). Tre dagar med Bergman. Filmbiblioteket, 99-1233958-4 ; 3Filmkonst, 1100-7362 ; 13. Göteborg: Filmkonst. Libris 1506267. ISBN 91-88282-10-4[sidnummer behövs]
- Ericson Uno, Engström Klas, red (1989-1993). Myggans nöjeslexikon: ett uppslagsverk om underhållning. Höganäs: Bra böcker. Libris 7665078. ISBN 91-7752-274-5[sidnummer behövs]
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Harriet Andersson.
- Harriet Andersson på Internet Movie Database (engelska)
- Harriet Andersson på Svensk Filmdatabas
- Harriet Andersson i Dramatens rollbok
- Harriet Andersson på Malmö stadsteater
- Harriet Andersson på Stiftelsen Ingmar Bergmans hemsida
|