Tusenkronorssedeln: Skillnad mellan sidversioner
Riksbanken har sedan den 1 oktober 2020 ändrat föreskrifterna och har numera 200 kronor som handläggningsavgift. Se: https://www.riksbank.se/sv/betalningar--kontanter/sedlar--mynt/sedlar/att-losa-in-ogiltiga-sedlar/ |
Boberger (Diskussion | Bidrag) Ingen redigeringssammanfattning Märke: 2017-källredigering |
||
(7 mellanliggande sidversioner av 5 användare visas inte) | |||
Rad 1: | Rad 1: | ||
Den '''svenska tusenkronorssedeln''' är en [[sedel]] med ett värde av ettusen [[svensk krona|svenska kronor]]. Sedeln har funnits i sex olika varianter sedan 1894. I oktober 2015 introducerades den senaste versionen av sedeln, där framsidan visar [[Dag Hammarskjöld]], och baksidan motiv från [[Lappland, Sverige|Lappland]]. |
Den '''svenska tusenkronorssedeln''', även kallad ''tusenlappen'', är en [[sedel]] med ett värde av ettusen [[svensk krona|svenska kronor]]. Sedeln har funnits i sex olika varianter sedan 1894. I oktober 2015 introducerades den senaste versionen av sedeln, där framsidan visar [[Dag Hammarskjöld]], och baksidan motiv från [[Lappland, Sverige|Lappland]]. |
||
År 1989 introducerades tusenlappen med [[Gustav Vasa]]s porträtt på framsidan. Baksidan visar en bild ur [[Olaus Magnus]] ''[[Historia om de nordiska folken]]''. År 2006 gavs en version med förbättrade säkerhetsdetaljer ut, och 1989 års version blev ogiltig som betalningsmedel 2013. 2006 års version blev ogiltig i juni 2016. |
År 1989 introducerades tusenlappen med [[Gustav Vasa]]s porträtt på framsidan. Baksidan visar en bild ur [[Olaus Magnus]] ''[[Historia om de nordiska folken]]''. År 2006 gavs en version med förbättrade säkerhetsdetaljer ut, och 1989 års version blev ogiltig som betalningsmedel 2013. 2006 års version blev ogiltig i juni 2016. |
||
Tidigare motiv på svenska tusenkronorssedlar har varit [[Moder Svea]] (1894-1973 i två varianter), samt kung [[Karl XIV Johan]] (1976-1988). Alla dessa sedlar är idag ogiltiga betalningsmedel. Riksbanken kan dock i vissa fall lösa in gamla ogiltiga sedlar |
Tidigare motiv på svenska tusenkronorssedlar har varit [[Moder Svea]] (1894-1973 i två varianter, den senare ritad av [[Mark Sylwan]]), samt kung [[Karl XIV Johan]] (1976-1988). Alla dessa sedlar är idag ogiltiga betalningsmedel. Riksbanken kan dock i vissa fall lösa in gamla ogiltiga sedlar mot en avgift. |
||
Till skillnad från andra sedlar så kan man inte ta ut tusenkronorssedeln i vanliga bankomater, utan man måste ta sig till sin bank alternativt ett växlingskontor. |
Till skillnad från andra sedlar så kan man inte ta ut tusenkronorssedeln i vanliga bankomater, utan man måste ta sig till sin bank alternativt ett växlingskontor. |
||
Rad 13: | Rad 13: | ||
=== Lakan === |
=== Lakan === |
||
Tusenkronorssedlar tryckta 1952-1973 var väldigt stora till formatet (210×121 mm) och fick smeknamnet lakan.<ref name="sprak1"/> |
Tusenkronorssedlar tryckta 1952-1973 var väldigt stora till formatet (210×121 mm) och fick smeknamnet lakan.<ref name="sprak1"/> |
||
[[Fil:1000SEK-1952.jpg|frameless]] |
|||
⚫ | |||
⚫ | Tusenkronorssedlar tryckta 1976-1988 var oproportionellt långa i förhållande till sin höjd (180×82 mm) och fick smeknamnet långsjalar.<ref name="sprak1"/> Smeknamnet användes ursprungligen om hundrariksdalerssedlar, men används numera speciellt om tusenkronorssedlar<ref>{{Webbref|url=https://www.saob.se/artikel/?seek=L%C3%A5ng-schal&pz=6#U_L1275_180581|titel=Svenska Akademiens Ordbok|hämtdatum=2018-06-06|verk=|utgivare=Svenska Akademien|citat=(skämts.) bildl., om stor, avlång sedel o. d.; urspr. om hundrariksdalerssedel, numera särsk. om tusenkronesedel; i vissa kretsar äv. om växel. Hundra riksdaler banko — en hel gul långshawl för en gammal frack! '''Blanche''' ''En tr. upp'' 33 '''(1843)'''. ''Landsm.'' XVIII. 8: 26 '''(1900'''; ''om växel; studentuttryck fr. Upps.''''')'''.}}</ref>. |
||
⚫ | |||
[[Fil:1000SEK-1976.jpg|frameless]] |
|||
⚫ | Tusenkronorssedlar tryckta 1976-1988 var oproportionellt långa i förhållande till sin höjd (180×82 mm) och fick smeknamnet långsjalar.<ref name="sprak1"/> Smeknamnet användes ursprungligen om hundrariksdalerssedlar, men används numera speciellt om tusenkronorssedlar<ref>{{Webbref|url=https://www.saob.se/artikel/?seek=L%C3%A5ng-schal&pz=6#U_L1275_180581|titel=Svenska Akademiens Ordbok|hämtdatum=2018-06-06|verk=|utgivare=Svenska Akademien|citat=(skämts.) bildl., om stor, avlång sedel o. d.; urspr. om hundrariksdalerssedel, numera särsk. om tusenkronesedel; i vissa kretsar äv. om växel. Hundra riksdaler banko — en hel gul långshawl för en gammal frack! '''Blanche''' ''En tr. upp'' 33 '''(1843)'''. ''Landsm.'' XVIII. 8: 26 '''(1900'''; ''om växel; studentuttryck fr. Upps.''''')'''.}}</ref>. |
||
== Referenser == |
== Referenser == |
Nuvarande version från 28 november 2022 kl. 18.38
Den svenska tusenkronorssedeln, även kallad tusenlappen, är en sedel med ett värde av ettusen svenska kronor. Sedeln har funnits i sex olika varianter sedan 1894. I oktober 2015 introducerades den senaste versionen av sedeln, där framsidan visar Dag Hammarskjöld, och baksidan motiv från Lappland.
År 1989 introducerades tusenlappen med Gustav Vasas porträtt på framsidan. Baksidan visar en bild ur Olaus Magnus Historia om de nordiska folken. År 2006 gavs en version med förbättrade säkerhetsdetaljer ut, och 1989 års version blev ogiltig som betalningsmedel 2013. 2006 års version blev ogiltig i juni 2016.
Tidigare motiv på svenska tusenkronorssedlar har varit Moder Svea (1894-1973 i två varianter, den senare ritad av Mark Sylwan), samt kung Karl XIV Johan (1976-1988). Alla dessa sedlar är idag ogiltiga betalningsmedel. Riksbanken kan dock i vissa fall lösa in gamla ogiltiga sedlar mot en avgift.
Till skillnad från andra sedlar så kan man inte ta ut tusenkronorssedeln i vanliga bankomater, utan man måste ta sig till sin bank alternativt ett växlingskontor.
Smeknamn
[redigera | redigera wikitext]Lax
[redigera | redigera wikitext]Tusenkronorssedlar tryckta 1894-1950 hade en påfallande laxrosa färg och fick smeknamnet laxar.[1]
Lakan
[redigera | redigera wikitext]Tusenkronorssedlar tryckta 1952-1973 var väldigt stora till formatet (210×121 mm) och fick smeknamnet lakan.[1]
Långsjal, långschal
[redigera | redigera wikitext]Tusenkronorssedlar tryckta 1976-1988 var oproportionellt långa i förhållande till sin höjd (180×82 mm) och fick smeknamnet långsjalar.[1] Smeknamnet användes ursprungligen om hundrariksdalerssedlar, men används numera speciellt om tusenkronorssedlar[2].
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c] ”Artiklar från december 2009”. Språktidningen. http://spraktidningen.se/artiklar/2009/12/sedlarna-som-satte-farg-pa-sprake. Läst 28 februari 2016.
- ^ ”Svenska Akademiens Ordbok”. Svenska Akademien. https://www.saob.se/artikel/?seek=L%C3%A5ng-schal&pz=6#U_L1275_180581. Läst 6 juni 2018. ”(skämts.) bildl., om stor, avlång sedel o. d.; urspr. om hundrariksdalerssedel, numera särsk. om tusenkronesedel; i vissa kretsar äv. om växel. Hundra riksdaler banko — en hel gul långshawl för en gammal frack! Blanche En tr. upp 33 (1843). Landsm. XVIII. 8: 26 (1900; om växel; studentuttryck fr. Upps.).”
Övriga källor
[redigera | redigera wikitext]- http://www.riksbank.se/sv/Sedlar--mynt/Sedlar/Giltiga-sedlar/1000-kronorssedel/
- https://web.archive.org/web/20150930162626/http://www.riksbank.se/Sedlar--mynt/Sedlar/Ogiltiga-sedlar/1000-kronorssedel/
- http://spraktidningen.se/artiklar/2009/12/sedlarna-som-satte-farg-pa-spraket
|