Väst-Kvien
Land | |
---|---|
Län | Dalarnas län |
Kommun | Malung-Sälens kommun |
Landskap | Dalarna |
Socken | Malungs socken |
Koordinater | |
WGS 84 | 60°23′47″N 13°47′30″Ö / 60.39626°N 13.79173°Ö |
SWEREF 99 TM | 6696154, 433415 |
Mått | |
Areal | 16,8 km² [1] |
Höjd | 309,1 m ö.h. [2] |
Strandlinje | 57,3 km [2] |
Medeldjup | 7,6 m [1] |
Maxdjup | 44 m [1] |
Volym | 136 530 000 m³ [1] |
Flöden | |
Huvudavrinningsområde | Göta älvs huvudavrinningsområde (108000) |
Utflöde | Årosälven |
Utflöde (lokalt namn) | Uvan |
VattendragsID (VDRID) | 665522-137644 |
Status[1] | |
Ekologisk status | |
Kemisk status (exkl. kvicksilver) | |
Miljöproblem[2] | |
Försurning | |
Övergödning | |
Miljögifter (exkl. kvicksilver) | |
Flödesförändringar | |
Kontinuitetsförändringar | |
Morfologiska förändringar | |
Källa | VISS (SE669437-138966) |
Övrigt | |
SjöID | 669437-138966 |
ID vattenförekomst | SE669437-138966 |
Vattenytans ID (VYID) | 669929-138901 |
Vattendistrikt | Vattenmyndigheten Västerhavet (SE5) |
Limnisk ekoregion | Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen |
Delavrinningsområde | |
Delavrinning ID (AROID) | 669946-138954 |
Namn | Utloppet av Väst-Kvien |
Areal | 81,9 km² |
Vattenytor | 17,64 km² |
Sjöprocent | 21,54 % |
Ackumulerad areal uppströms | 367,3 km² |
Biflödesordning | 2 |
Utflöde | Årosälven (Uvan) |
VattendragsID (VDRID) | 665522-137644 |
Avstånd till havet | 395 km |
Medelhöjd | 344 m ö.h. |
Område nedströms | 668973-138872 |
Källor | [3][4][5] |
Väst-Kvien är en sjö i Malung-Sälens kommun i Dalarna och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön är 44 meter djup, har en yta på 16,8 kvadratkilometer och befinner sig 309,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Årosälven (Uvan). Vid provfiske har bland annat abborre, lake, mört och sik fångats i sjön.[6]
Sjön är dämd vid Uvån och består av två eller tre delar, Nord- och Öst-Kvien och Väst-Kvien, åtskilda av Kvisnäset.
Delavrinningsområde
[redigera | redigera wikitext]Väst-Kvien ingår i det delavrinningsområde (669946-138954) som SMHI kallar för Utloppet av Väst-Kvien. Medelhöjden är 344 meter över havet och ytan är 81,9 kvadratkilometer. Räknas de 16 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 367,3 kvadratkilometer. Årosälven (Uvan) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 395 kilometer.[5] Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 procent) och sankmarker (12 procent). Avrinningsområdet har 17,64 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 21,5 procent.[4]
Fisk
[redigera | redigera wikitext]Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:[6]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d] ”Sjölyftet” (Microsoft Excel). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.11384!Sjolista.xls. Läst 10 december 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Vattenytor (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.31148!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/Vy_y_2012_2c.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Ackumulerade delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.22092!svaro_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – delavrinningsområden (SVAR 2010)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.20768!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2010_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Ladda ner data från Svenskt vattenarkiv – Delavrinningsområden (SVAR 2012)” (Esri Shape). SMHI. http://www.smhi.se/polopoly_fs/1.24469!/Menu/general/extGroup/attachmentColHold/mainCol1/file/aro_y_2012_2.zip. Läst 7 oktober 2012.
- ^ [a b] ”Fångst arter förekomst” (Sökmotor). SLU. http://aquarapport.slu.se/default.aspx?ID=3. Läst 7 oktober 2012.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Delavrinningsområden på SMHI Vattenwebb (S-HYPE)
- Ladda ner data från Svenskt Vattenarkiv
- Väst-Kvien på VISS
Denna sjöartikel är maskinellt skapad och ett samarbete mellan Wikipedia och VISS. Du kan se hur artikeln är gjord på sidan Projekt Sveriges sjöar och diskutera utformningen på diskussionssidan. Fler maskinellt skapade sjöartiklar finns i kategorin robotskapade sjöartiklar. När innehållet har kontrollerats kan mallen tas bort. |