Prins Valdemar av Danmark
Prins Valdemar | |
---|---|
Gemål | Prinsessan Marie d'Orléans av Frankrike |
Barn | Prins Aage Prins Axel Prins Erik Prins Viggo Prinsessan Margareta |
Ätt | Glücksburg |
Far | Kung Christian IX av Danmark |
Mor | Prinsessan Louise av Hessen-Kassel |
Född | 27 oktober 1858 Bernstorff slott, Gentofte, Danmark |
Död | 14 januari 1939 (80 år och 79 dagar) Det Gule Palæ, Köpenhamn, Danmark |
Begravd | Roskilde domkyrka, Roskilde, Själland, Danmark |
Prins Valdemar av Danmark född 27 oktober 1858 på Bernstorff slott, död 14 januar] 1939 i Det Gule Palæ, Köpenhamn, var en dansk prins och yngste son till kung Kristian IX och Louise av Hessen-Kassel och därmed bror till exempelvis kung Georg I av Grekland, kejsarinnan Maria Fjodorovna av Ryssland och drottning Alexandra av Storbritannien.
Som ung inledde han en livslång karriär som officer inom den danska flottan. Han blev tillfrågad om han ville bli kung i Bulgarien 1887, men tackade nej eftersom han inte vill riskera att hamna i krig med brodern som var kung av Grekland. Med åren blev han en mycket uppskattad onkel i den danska kungafamiljen.[1]
Barndom och uppväxt
[redigera | redigera wikitext]Prins Valdemar föddes den 27 oktober 1858 på sina föräldrars sommarresidens, Bernstorffs slott, beläget någon mil norr om Köpenhamn på ön Själland i Danmark. Han föddes som det sjätte och yngsta barnet till prins Kristian och prinsessan Louise av Danmark. Prins Valdemars far var ursprungligen prins av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, en avlägsen och obetydlig gren av den danska kungafamiljen, Huset Oldenburg, der härstammade från kung Kristian III av Danmark. Familjens status hade dock förändrats 1853, då Christian med utsikterna för den oldenburgska ättens troliga utslocknan, utsågs till arvingen till den danska tronen. Vid Valdemars dop den 21 december 1858 fick hela familjen titeln kunglig höghet.
Familj
[redigera | redigera wikitext]Han gifte sig 1885 i Paris och på Chateau d'Eux med prinsessan Marie av Orléans (1865-1909), barnbarnsbarn till kung Ludvig Filip, Fransmännens kung. Familjen bodde i Det Gule Palæ och disponerade Bernstorff slott - beläget någon mil utanför Köpenhamn - som sommarresidens.
Det bestämdes att parets söner skulle uppfostras som protestanter, medan eventuella döttrar skulle fostras som katoliker. Äldste sonen (Aage, Prins av Danmark) lämnade Danmark och blev officer i franska Främlingslegionen.
- Aage (1887-1940), gift 1914 i Turin med grevinnan Mathilda Calvi dei Conti di Bergolo (skilda 1939), avsade sig rätten till tronen och blev Greve av Rosenborg.
- Axel (1888-1964), gift 1919 i Stockholm med prinsessan Margaretha av Sverige (1899-1977).
- Erik (1890-1950), gift 1924 med Lois Frances Booth (skilda 1937), avsade sig rätten till tronen och blev greve av Rosenborg.
- Viggo (1893-1970), gift 1924 med Eleanor Margaret Green, avsade sig rätten till tronen och blev greve av Rosenborg.
- Margareta (1895-1992), gift 1921 med René av Bourbon-Parma (1894-1962).
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Riddare av Elefantorden, 15 november 1863.[2]
Storkommendör av Dannebrogorden, 21 juli 1900.[2]
Riddare av Serafimerorden, 27 maj 1875.[3]
Anfäder
[redigera | redigera wikitext]Karl Anton August av Holstein-Beck | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Fredrik Karl Ludvig av Holstein-Beck | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Frederica av Dohna-Schlobitten | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Wilhelm av Beck-Glücksburg | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Karl Leopold, greve av Schlieben | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Friederike av Schlieben | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Maria Eleonore av Lehndorff | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kristian IX av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Fredrik II av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Karl II av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Maria av Storbritannien | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Louise Karolina av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Fredrik V av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Louise av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Louise av Storbritannien | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Waldemar av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Fredrik II av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Fredrik III av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Maria av Storbritannien | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Wilhelm av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Karl Wilhelm av Nassau-Usingen | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Caroline av Nassau-Usingen | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Karoline Felizitas von Leiningen-Dagsburg | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Louise av Hessen-Kassel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Fredrik V av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Arvprins Fredrik av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Juliana Maria av Braunschweig-Wolfenbüttel | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Louise Charlotta av Danmark | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ludvig Fredrik I av Schwarzburg-Rudolstadt | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Anna Sophie av Schwarzburg-Rudolstadt | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Charlotte Sophie av Saxe-Coburg-Saalfeld | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Valdemar” (på danska). Amalienborgmuseet. https://www.kongernessamling.dk/amalienborg/person/valdemar/. Läst 8 juli 2021.
- ^ [a b] ”Statshaandbog for Kongeriget Danmark for Aaret 1933” (på danska). 1933. sid. 15-18. https://slaegtsbibliotek.dk/918011.pdf. Läst 8 juli 2021.
- ^ Kungl. Serafimerorden i Sveriges statskalender 1925
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- ”Prins Valdemar av Danmark”. Albert Edelfelts brev. Elektronisk brev- och konstutgåva. Maria Vainio-Kurtakko & Henrika Tandefelt & Elisabeth Stubb, Svenska litteratursällskapet i Finland. 2014−2020. http://edelfelt.sls.fi/personer/1439/valdemar/.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Prins Valdemar av Danmark.