Еріванська губернія
Еріванська губернія | |
Герб | |
Дата створення / заснування | 9 червня 1849 |
---|---|
Країна |
|
Столиця | Єреван |
Адміністративна одиниця |
Кавказьке намісництво Кавказьке намісництво Кавказьке намісництво |
Кількість населення | 829 556 осіб[1] |
Замінений на | Демократична Республіка Вірменія і Закавказька Демократична Федеративна Республіка |
На заміну | Вірменська областьd і Російська імперія |
Час/дата припинення існування | 28 травня 1918 |
Площа | 26 433 965 840 квадратний метр |
Категорія людей, що тут поховані | Q111021180? |
Категорія мап на Вікісховищі | d |
|
Координати: 40°11′00″ пн. ш. 44°31′00″ сх. д. / 40.18333333335777268757738057° пн. ш. 44.5166666666977732802479295° сх. д.
Еріванська губернія — адміністративна одиниця Російської імперії в 1849–1917 із центром у місті Ерівань. Була утворена іменним указом, виданим Сенату 9 червня 1849, з територій, що входили до складу Вірменської області.
З 1872 губернія складалась із 7 повітів, 110 волостей, 5 міст і 1 283 інших поселень. Найважливішими населеними пунктами, окрім Ерівані, були Александрополь, Нахічевань, Ново-Баязет, Ордубад і Ечміадзін.
Повіт | вірмени | азербайджанці | курди | росіяни | ассирійці |
---|---|---|---|---|---|
Губернія в цілому | 53,2% | 37,8% | 6,0% | 1,6% | … |
Олександропольський | 85,5% | 4,7% | 3,0% | 3,4% | … |
Нахічеванський | 34,4% | 63,7% | … | … | … |
Новобаязетський | 66,3% | 28,3% | 2,4% | 2,2% | … |
Сурмалінський | 30,4% | 46,5% | 21,4% | … | … |
Шаруро-Даралагезький | 27,1% | 67,4% | 4,9% | … | … |
Еріванський | 38,5% | 51,4% | 5,4% | 2,0% | 1,5% |
Ечміадзінський | 62,4% | 29,0% | 7,8% | … | … |
На початку XX століття до складу губернії входило 7 повітів:
№ | Повіт | Повітове місто | Площа, верст² |
Населення[3] (1897), чол. |
---|---|---|---|---|
1 | Олександропольський | Олександрополь (30 616 чол.) | 3 303,7 | 165 503 |
2 | Нахічеванський | Нахічевань (8 790 чол.) | 3 858,8 | 100 771 |
3 | Новобаязетський | Ново-Баязет (8 486 чол.) | 4 156,8 | 122 573 |
4 | Сурмалінський | с. Ігдир (4 680 чол.) | 3 241,0 | 89 055 |
5 | Шаруро-Даралагезький[4] | с. Баш-Норашен (867 чол.) | 2 611,8 | 76 538 |
6 | Еріванський | Ерівань (29 006 чол.) | 2 664,2 | 150 879 |
7 | Ечміадзінський | Ечміадзін (5 267 чол.) | 3 390,1 | 124 237 |
Ім'я | Титул, чин, звання | Термін перебування на посаді |
---|---|---|
Іван Назоров | генерал-майор | 1849—1859
|
Михайло Астаф'єв | генерал-майор | 1860—1866
|
Михайло Рославлєв | генерал-майор | 1867—1880
|
Михайло Шаликов | генерал-лейтенант | 22.03.1880—22.12.1890
|
Олександр Фрезе | генерал-лейтенант | 02.02.1891—16.11.1895
|
Володимир Тізенгаузен | граф, дійсний статський радник (таємний радник) | 20.02.1896—1916
|
Аркадій Стрельбицький | надвірний радник (колезький радник) | 1916—1917
|
Ім'я | Титул, чин, звання | Термін перебування на посаді |
---|---|---|
Никифор Блаватський | надвірний радник (статський радник) | 1849—1861
|
Василь Дзюбенко | дійсний статський радник | 1861—1865
|
Карл Бучен | дійсний статський радник | 1865—1873
|
Валерій Чеховський | дійсний статський радник | 30.12.1873—02.09.1890
|
Володимир Тізенгаузен | граф, дійсний статський радник | 29.11.1890—29.10.1892
|
Михайло Накашидзе | князь, дійсний статський радник | 19.11.1892—15.04.1904
|
Віктор Барановський | підполковник | 06.09.1904—1913
|
Олексій Чегодаєв | князь, колезький радник | 1913—1914
|
Аркадій Стрельбицький | надвірний радник | 1914—1916
|
- ↑ http://demoscope.ru/weekly/ssp/emp_lan_97_uezd.php?reg=566
- ↑ Демоскоп Weekly — Додаток. Довідник статистичних показників. Архів оригіналу за 29 лютого 2012. Процитовано 8 травня 2013.
- ↑ Перший загальний перепис населення Російської імперії 1897 р. Архів оригіналу за 16 жовтня 2013. Процитовано 8 травня 2013.
- ↑ Энциклопедический словарь : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. : Ф. А. Брокгауз, И. А. Ефрон, 1890—1907. (рос.)
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Еріванська губернія |
- Энциклопедический словарь : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. : Ф. А. Брокгауз, И. А. Ефрон, 1890—1907. (рос.)
- Бібліотека Царське Село, книги з історії Еріванської губернії