Брусилівська волость
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
Брусилівська волость | ||||
Центр | Брусилів | |||
---|---|---|---|---|
Ліквідовано | 7 березня 1923 | |||
Площа | 21 158 (1886) | |||
Населення | 12 873 осіб (1886) | |||
Густота | 55.7 осіб / км² | |||
Попередники | Брусилівська волость Київського воєводства | |||
Наступники | Брусилівський район | |||
Брусилівська волость — історична адміністративно-територіальна одиниця Радомисльського повіту Київської губернії з центром у містечку Брусилів.
Станом на 1886 рік складалася з 14 поселень, 11 сільських громад. Населення — 12873 осіб (6397 чоловічої статі та 6476 — жіночої), 1141 дворове господарство[1].
Площа, десятин | У тому числі орної, дес. | |
---|---|---|
Сільських громад | 10131 | 8753 |
Приватної власності | 10753 | 5357 |
Казенної власності | 1 | — |
Іншої власності | 273 | 211 |
Загалом | 21158 | 14321 |
Поселення волості:
- Брусилів — колишнє власницьке містечко при річці Здвиж за 32 версти від повітового міста, 2061 особа, 247 дворів, 2 православні церкви, костел, ліквідований капуцинський монастир, синагога, 2 єврейських молитовних будинки, школа, богодільня, 13 постоялих будинків, 82 лавки, базари по п'ятницях і неділях, 11 ярмарків, пивоварний і винокурний заводи.
- Дивин — колишнє власницьке село при болоті Жарка, 1326 осіб, 183 двори, православна церква, школа, 2 постоялих будинки, лавка.
- Морозівка — колишнє власницьке село, 382 особи, 47 дворів, каплиця, школа, постоялий будинок.
- Соловіївка — колишнє власницьке село, 2894 особи, 323 двори, православна церква, школа, 6 постоялих будинків, лавка.
- Вільшка — колишнє власницьке село при болоті, 662 особи, 70 дворів, постоялий будинок, лавка.
- Хомутець — колишнє власницьке село при болоті, 775 осіб, 87 дворів, православна церква, школа, постоялий будинок.
Старшинами волості були:
- 1909 року — Ярема Силович Андрусевич[2];
- 1910—1912 роках — Михайло Логвинович Остапенко[3],[4];
- 1913—1915 роках — Лука Іванович Савченко[5],[6].
- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- ↑ Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- ↑ рос. дореф. Памятная книжка Кіевской губерніи на 1909 годѣ. Съ приложением Адрес-Календаря губерніи. Изданіе Кіевскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Кіев. 1909. XX + 214 + 261 с.
- ↑ рос. дореф. Памятная книжка Кіевской губерніи на 1910 годѣ. Съ приложением Адрес-Календаря губерніи. Изданіе Кіевскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Кіев. 1910. XVI + 252 + 289 с.
- ↑ рос. дореф. Памятная книжка Кіевской губерніи на 1912 г. Съ приложением Адрес-Календаря губерніи. Изданіе Кіевскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Кіев. 1912. XX + 289 + 275 + 68 с.
- ↑ рос. дореф. Памятная книжка Кіевской губерніи на 1913 годѣ. Съ приложением Адрес-Календаря губерніи. Изданіе Кіевскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Кіевъ. Типографія Губернскаго Правленія, Софійск. пл., зданіе Присутствен. мѣстъ. 1912. XXI + 286 + 293 + 75 с.
- ↑ рос. дореф. Памятная книжка Кіевской губерніи на 1915 годѣ. Съ приложением Адрес-Календаря губерніи. Изданіе Кіевскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Кіевъ. Типографія Губернскаго Правленія, Софійск. пл., зданіе Присутствен. мѣстъ. 1915. XXI + 244 + 290 + 62 с.
Це незавершена стаття про адміністративно-територіальний поділ Російської імперії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
|