Чоктавська мова
Чоктавська мова | |
---|---|
Chahta | |
Поширена в | |
Регіон | південно-східна Оклахома і східно-центральна частина штату Міссісіпі, частково — Луїзіана і Теннесі |
Носії | близько 9200 |
Писемність | неписьменна (лінгвісти використовують декілька варіантів на основі латинки) |
Класифікація | Мускозька сім'я |
Офіційний статус | |
Офіційна | немає |
Коди мови | |
ISO 639-1 | — |
ISO 639-2 | cho |
ISO 639-3 | cho |
Чоктавська мова поширена серед народності чокто, яка проживає на південному заході США, входить в мускозькі мови. Чоктавська мова була поширена як лінгва франка поселенців кордону на початку 19 ст., причому серед людей, що володіли цією мовою, були майбутні президенти США Ендрю Джексон і Вільям Генрі Гаррісон.
Мова перебуває в близькому спорідненні з чикасавською мовою, причому деякі лінгвісти розглядають їх як два діалекти однієї мови, хоча за іншими даними, носії чактавської мови не розуміють чикасавців.
Старий чоктавський алфавіт складається з 21 букви, двох дифтонгів і 4 назалізованих голосних, сучасний алфавіт містить 26 знаків. Цікаво відзначити, що чоктавська мова не містить звуків, схожих на «r».
Чоктавська писемність заснована на англійській версії латиниці. Вона виникла в рамках програми уряду США з «цивілізації» корінного населення на початку 1800-х рр.. Існують численні проекти чоктавського алфавіту, з яких найбільше поширення отримали такі:
У багатьох публікаціях лінгвістів з чоктавської мови використовується злегка змінений варіант «сучасної орфографії», де довгі голосні передаються подвоєнням літери. У «лінгвістичній» версії акцент акут передає положення акценту, а не довжину голосного. У даній статті використовується «лінгвістичний» алфавіт.
У чоктавській мові є 3 діалекти (Mithun 1999): оклахомський (південно-східна Оклахома), міссісіпський (центральна Оклахома) і філадельфійський (бл. Філадельфії, штат Міссісіпі)
Лабіальні | Альвеолярні | Постальвеолярні | Велярні | Гортанні | |
---|---|---|---|---|---|
Назальні | m | n | |||
Плозивні | p, b | t | k | ||
Африкати | tʃ | ||||
Фрикативні | f | s | ʃ | h | |
Латеральні | l | ||||
Латеральні фрикативні | ɬ | ||||
Апроксиманти | j | w |
У деяких різновидах орфографії використовуються символи <š> та <č> для /ʃ/ і /tʃ/; в інших використовуються диграфи <sh> і <ch>. /J / вимовляється <y>, крім того, в більшості сучасних орфографій використовується диграф <lh> для позначення бічного фрикативного.
Передні | Центральні | Задні | |
---|---|---|---|
Закриті | i, iː, ĩː | ||
Середньо-закриті | o, oː, õː | ||
Відкриті | a, aː, ãː |
У закритих складах [ɪ], [ʊ] і [ə] існують як алофони /i/, /o/ і /a/. У орфографії назалізовані голосні зазвичай передаються підкресленням голосного (наприклад, o відповідає /õː/), а алофон [ʊ] нерідко пишеться як <u> .
У традиційній орфографії (використовуваною в чоктавському перекладі Нового Заповіту) використовується <v> і <u> для слабких алофонів коротких /a/ і /o/, тобто [ə] і [ʊ]. У даній орфографії також використовується <e> для передачі деяких варіантів /iː/, і <i> для інших, а також <a>, <i> , і <o> для відображення як коротких, так і довгих фонем /a/, /i/ і /o/.
Чоктавське дієслово володіє багатою флективно-деривативною морфологією. У чоктавській мові категорія дієслова може також включати слова, які в європейських мовах відносилися б до прикметників або показників кількості. На початку дієслова можуть перебувати до 3 префіксів, а в кінці — до 5 суфіксів. Крім того, дієслівні корені можуть містити Інфікси, що передають категорію виду.
Дієслівні префікси можна розділити на три групи: погоджувальні (особа, число), аплікативи і анафори (повернення або взаємність дії). Вони вживаються у такому порядку: Узгодження-анафора-аплікатіви-дієслівна основа
Афікси узгодження представлені в нижченаведеній таблиці. Майже всі вони — префікси, тільки один (-li) є суфіксом.
I | II | III | N | |
---|---|---|---|---|
1-а особа однини | (-Li) | Sa- | Am-/ a- | Ak- |
2-а особа однини | Ish- | Chi- | Chim-/chi- | Chik- |
1-а особа множини | Il-/ii- | Pi- | Pim-/ pi- | Kil-/kii- |
2-а особа множини | Hash- | Hachi- | Hachim-/hachi- | Hachik- |
Не маркується | Ø | Ø | Im / i- | Ik- |
I, II і III є нейтральними маркерами для трьох граматичних осіб. Деякі автори називають ці маркери «агенс / паціеенс / датив» або «номінатив / акузатив / датив».
Погоджувальний маркер 1-ї особи однини — /-li/, єдиний суфікс серед погоджувальних маркерів.
Використання маркерів I, II і III пов'язане з досить складним набором умов. Перехідні дієслова являють собою найбільш передбачувану парадигму. У типового перехідного активного дієслова суб'єкт (підмет) приймає маркер I, пряме доповнення — маркер II, а непряме доповнення — маркер III.
Як показує таблиця вище, для третьої особи відсутнє узгодження за числом і особою. Розглянемо такі парадигми: Habli-li-tok. `Я штовхнув його/її/це/їх.’
Ish-habli-tok. `Ти штовхнув його/її/це/їх.’
Habli-tok. `Він/вона/воно/вони штовхнула його/її/це/їх.’
Ii-habli-tok. `Ми штовхнули його/її/це/їх.’
Hash-habli-tok. `Ви штовхнули його/її/це/їх.’
Sa-habli-tok. `Він/вона/воно/вони штовхнули мене.’
Chi-habli-tok. `Він/вона/воно/вони штовхнули тебе.’
Habli-tok. `Він/вона/воно/вони штовхнули його/її/їх.’
Pi-habli-tok. `Він/вона/воно/вони штовхнули нас.’
Hachi-habli-tok. `Він/вона/воно/вони штовхнули вас.’
Am-anoli-tok. `Він/вона/воно/вони сказали мені.’
Chim-anoli-tok. `Він/вона/воно/вони сказали тобі.’
Im-anoli-tok. `Він/вона/воно/вони сказали йому/їй/їм.’
Pim-anoli-tok. `Він/вона/воно/вони сказали нам.’
Hachim-anoli-tok. `Він/вона/воно/вони сказали вам.’
Якщо у перехідного дієслова є більше одного узгоджувального префікса, то префікс I передує префіксам II і III: Iichip í satok.
Ii-chi-p í sa-tok.
1 множ. I — 2 одн. II -дивитися <ngr> -мин.ч.
Ми бачили тебе.
Ishpimanoolitok.
Ish-pim-anooli-tok.
2 одн. I — 1 множ. III -сказати — мин.ч.
Ти сказав нам.
У неперехідних дієсловах — складніша парадигма узгодження. Для неперехідних дієслів суб'єкти активних дієслів зазвичай вимагають узгодження I типу, суб'єкти стативних дієслів — II типу, а тип III потрібен для суб'єктів ряду дієслів «психологічного» значення.
Baliililitok.
Baliili-li-tok.
бігти — 1 особа однини I — мин.ч.
`Я біг.’
Saniyah.
Sa-niya-h.
1 ос. одн. II — жирний -час
`Я жирний.’
A ponnah.
A -ponna-h.
1 ос. одн. III -умілий -час
`Я умілий.’
Такий тип морфології зазвичай описується як модель «актив-статив».
Ряд погоджувальних маркерів, зазначених вище як N, використовуються для заперечення. Заперечення має декілька різних маркерів, при цьому погоджувальний маркер, зазначений I, в негативній конструкції замінюється на відповідний маркер, позначений N, дієслово з'являється в подовженій формі (див. нижче), а суфікс /-o(k)-/ слідує за дієсловом, при цьому зникає попередній кінцевий голосний. Факультативний суфікс /-kii/ може додаватися після /-o(k)-/.
Розглянемо наступний приклад: Akíiyokiittook.
Ak-íiya-o-kii-ttook.
1 ос. од. N — йти <lgr>-запер.-запер.-минул,.
`Я не пішов’
Позитивний варіант цієї ж фрази: Iyalittook
Iya-li-ttook.
йти-1 ос. од. I -минул,.
`Я пішов’
Щоб перетворити наведений приклад в негативну форму, суфікс 1 особи однини /-Li/ замінюється на префікс 1 особи одн запер. /Ak-/; корінь дієслова iya подовжується і отримує акцент — виходить íiya; додається суфікс /-o/, кінцевий голосний групи iiya опускається, і додається суфікс /-kii /.
Рефлексії (повернення) позначається префіксом /ili-/, а взаємність — префіксом /itti-/:
Ilipísalitok.
Ili-p í sa-li-tok.
Повернення — бачити <ngr>-1-а особа одн. -мин.ч.
Я бачив себе.
Якщо дієслівні префікси позначають зв'язок між дієсловом і його аргументом, то суфікси охоплюють ширшу семантичну сферу, включаючи інформацію про валентності, модальності, час й очевидності.
У наступних прикладах представлені модальні та тимчасові суфікси, як /-aachii/ 'irrealis' (приблизно передає майбутній час), /-tok/ 'минулий час', /-h/ 'часи за замовчуванням' :
Baliilih.
Baliili-h.
бігти — час за замовчуванням
Вона біжить.
Baliilaachih.
Baliili-aachi-h.
бігти-нерегулярність-час за замовчуванням
Вона побіжить.
Є також суфікси, які позначають очевидність, або джерело очевидності твердження, як у такій парі: Nipi 'awashlihli.
Nipi 'awashli-hli
м'ясо смажити-очевидність
Вона смажила м'ясо (я бачив, як вона робила це).
Nipi 'awashlitokasha.
Nipi 'awashli-tok-asha
м'ясо смажити-мин.-здогадка
Вона смажила м'ясо (як я вважаю).
Існують також суфікси, які означають, що речення — питальне, окличне, наказове: Awashlitoko?
Awashli-tok-o
смажити — мин.ч. -питання
Вона посмажила це?
Chahta 'siahokii!
Chahta 'si-ah-okii
Чоктау 1 ос.одн. II -бути -час -оклич.
Я — чоктау! (Або: безумовно, я — чоктау!)
До дієслівних основ в чоктавській мові приєднуються різні інфікси, які зазвичай передають дієслівний вид (традиційно іменуються «ступені», `grades '):
Найменування «ступеня» | Утворення | Використання |
---|---|---|
N-ступінь | Інфікс n в передостанньому складі, наголос на цьому складі | Дуратив (дія триває певний проміжок часу) |
L-ступінь | Акцент на передостанньому складі, подовження голосного складу, якщо він відкритий | Перед кількома поширеними суфіксами, такими, як заперечення /-o(k)/ і змінні відносні маркери /-cha/ і /-na/ |
Hn-ступінь | Вставити новий склад /-hV/ після передостаннього складу. V — назалізований варіант попереднього приголосного. | Для передачі повторюваності дії, вираженої даним дієсловом |
Y-ступінь | Вставити -Vyy- перед передостаннім складом | Для передачі уповільненого початку дії |
G-ступінь | Утворюється подовженням передостаннього голосного кореня, з акцентом на перед-передостанньому складі, і гемінацією приголосного перед перед-передостаннім складом. | Для передачі уповільненого початку дії |
H-ступінь | Вставити -h- після передостаннього голосного в корені. | Раптова дія |
Приклади, що ілюструють наведені вище «ступені»: У наступному прикладі l-ступінь утворюється за допомогою суфіксів /-na/ «інший суб'єкт» і /-o(k)/ «заперечення»:
… Lowat táahana falaamat akíiyokiittook.
lowa-t táaha-na falaama-t ak-íiya-o-kii-ttook
горіти -ss заверш. <lgr>-ds повернення -ss 1 ос. одн. N-йти <lgr>-запер-запер-довг.мин,.
`… (Школа) згоріла, і я не повернувся.’
g-ступінь і y-ступінь зазвичай перекладаються як «нарешті зробив»: Taloowah.
Taloowa-h
співати -час
`Він співав’.
Tálloowah.
Tálloowa-h
співати <ggr>-час
`Він нарешті заспівав’.
hn-ступінь зазвичай перекладається як «продовжувати робити що-небудь»: Oh ó bana nittak pókkooli 'oshtattook.
Oh ó ba-na nittak pókkooli 'oshta-ttook
дощ <hngr> -ds день десять чотири -d-мин,.
`Дощ тривав сорок днів’.
h-ступінь зазвичай перекладається як «тільки що зробив» або «робив протягом короткого часу»: Nóhsih.
Nóhsi-h
спати <hgr> -час
`Він задрімав ненадовго’.
До іменників приєднуються префікси узгодження з власником. Узгоджувальні маркери класу 2 використовуються тільки для специфічного класу іменників, що включає багато (але не всі) термінів спорідненості і частини тіла. Цей клас зазвичай позначається як «клас невідчужуваної власності» (inalienable).
sanoshkobo 'моя голова'
sa-noshkobo '
1-а особа-одн.-II-голова
chinoshkobo 'твоя голова'
chi-noshkobo '
2-а особа-одн.-II-голова
noshkobo 'його/її/їх голова'
noshkobo '
голова
sashki 'моя мати'
sa-ishki '
1-а особа-одн.-II -мати
chishki 'твоя мати'
chi-ishki '
2-а особа-одн.-II-мати
Іменники, для яких не передбачено погодження типу II, приєднують маркери типу III:
aki 'мій батько'
a-ki '
1-а особа-одн.-III-батько
amofi 'моя собака'
am-ofi '
1-а особа-одн.-III-собака
Хоча в ряді мов для відмінностей такого роду звичайно використовується термін «відчужувана / невідчужувана власність», для чоктавської мови він не зовсім коректний, оскільки відчужуваність має на увазі семантичне розрізнення типів іменників.
Морфологічна відмінність між іменами з узгоджувальною маркерами типів II і III у чоктавській мові лише частково збігається з семантичним поняттям відчужуваності.
Чоктавські іменники мають в постпозиції різні визначальні й відмінкові суфікси, як у наступних прикладах, де зустрічаються визначники /-ma/ `той’, /-pa/ `цей’ /-akoo/ `протилежний’, а також відмінкові суфікси /-(y)at/ 'номінатив' та /-(y)a/ 'акузатив':
alla 'naknimat
alla 'nakni-m-at
дитина чоловічої статі-це-номінатив
`Цей хлопчик (номінатив)’
Hoshiit itti chaahamako obiniilih.
Hoshi'-at itti 'chaaha-m-ako o-biniili-h
птах — номінатив дерево високий — це -cntr: acc супересив-сидіти-показник часу
`Птах сидить на тому високому дереві’(а не на низькому)
Останній приклад показує, що назалізація останнього голосного після N — звичайний спосіб утворення акузатива.
Найпростіші речення в чоктавській мові складаються з дієслова та маркера часу, як у наступних прикладах:
Obatok.
Oba-tok
Дощити-мин.ч.
Йшов дощ.
Niyah.
Niya-h
Жирний-час
Він/вона/воно — жирний/жирна/ жирне.
Вони жирні.
Písatok.
Písa-tok
Бачити <ngr> -мин.ч.
Він/вона/воно бачив/ла/ло його/її/їх.
Як видно з цих прикладів, в чоктавському реченні наявність іменника не обов'язкова, і немає дієслівного узгодження з вказівкою на суб'єкт або об'єкт 3 особи.
Немає вказівки на граматичний рід, а для аргументів третьої особи немає вказівки на граматичне число (проте є кілька дієслів з Суплетивними формами, що позначають число суб'єкта або об'єкта, напр. Iyah `йти (одн.)’, ittiyaachih` йти (дв. ч.)’, і ilhkolih `йти (у множині)’.)
Коли є явний суб'єкт, він обов'язково маркується номінативним відмінком /-at/. Суб'єкт передує дієслову
Hoshiyat apatok.
Hoshi'-at apa-tok
птах -ном. їсти-мин,.
`Птахи з'їли їх '.
При наявності явного суб'єкта він може (не обов'язково) маркуватися як акузатив /-a/:
Hoshiyat shoshi (-ya) apatok.
Hoshi'-at sho shi '(-a) apa-tok.
птах -ном. жук-(акк.) їсти -мин,.
'Птахи з'їли жуків'.
У чоктавському реченні зазвичай дієслово знаходиться в кінці.
У ряді фраз визначуване знаходиться в кінці, ім'я володаря передує імені власності:
Ofi' hohchifo'
собака ім'я
'Ім'я собаки'
Tamaaha 'bilika
місто близько
`Біля міста’
- Чоктави (народ):Chahta
- Привіт!: Halito!
- До зустрічі!: Chi pisa la chike!
- Число: holhtina / holhtini
- Спасибі: Yakokí
- Як тебе звати?: Chi hohchifo yat nanta?
- Мене звуть …: Sa hohchifo yat …
- Так: a
- Ні: kíyo
- О-кей: ohmi
- Не розумію: Ak akostiníncho.
- Не знаю: Ak ikháno.
- Ви говорите чоктавською?: Chahta imanompa ish anompola hinla ho?
- Що це таке?: Yammat nanta?
- Черокі: Chalaki
- Чикасави: Chickashsha
- Семіноли: Siminóli
- Крик/Маскоги: Maskóki
- Сьогодні: himak nittak
- Сьогодні ввечері: himak ninak
- Завтра: onnakma
- Вчора: piláshásh
- Місяць: hashi
- Рік/2008: affami / talhípa sippokni toklo akochcha otochchína
- Будинок: chokka
- Школа: holisso ápisa
- Кіт: katos
- Собака: ofi
- Корова: wák
- Кінь: issoba / soba
- 1:achoffa
- 2:toklo
- 3:tochchína
- 4:oshta
- 5:talhlhapi
- 6:hannali
- 7:otoklo
- 8:otochchina
- 9:chakkali
- 10:pokkoli
- 11:awahachoffa
- 12:awahtoklo
- 13:awahtochchina
- 14:awahoshta
- 15:awahtalhlhapi
- 16:awahhannali
- 17:awahotoklo
- 18:awahuntochchina
- 19:abichakkali
- 20:pokkoli toklo
- Mississippi Band of Choctaw Indians
- Choctaw Nation of Oklahoma
- Choctaw
- Самовчитель чоктавської мови (англійською мовою)
- Чоктавська мова на сайті Ethnologue: Choctaw. A language of United States (англ.)
- Чоктавська мова на сайті Glottolog 3.0: Language: Choctaw (англ.)
- Чоктавська мова на сайті WALS Online: Language Choctaw (англ.)
- Broadwell, George Aaron. (2006). A Choctaw reference grammar. Lincoln, NE: University of Nebraska Press.
- Broadwell, George Aaron. (1991). «Speaker and self in Choctaw». International Journal of American Linguistics,57, 411—425.
- Byington, Cyrus. (1915). A dictionary of the Choctaw language. JR Swanton & HS Halbert (Eds.). Bureau of American Ethnology bulletin 46. Washington, DC: Government Printing Office. (Reprinted 1973 & 1978).
- Downing, Todd. (1974). Chahta anompa: An introduction to the Choctaw language(3rd ed.). Durant, OK: Choctaw Bilingual Education Program, Southeastern Oklahoma State University.
- Haag, Marcia, and Willis, Henry. (2001). Choctaw Language & Culture: Chahta Anumpa, University of Oklahoma Press.
- Haag, Marcia, and Fowler, Loretta. (2001). Chahta Anumpa: A Choctaw Tutorial CD-ROM, University of Oklahoma Press.
- Heath, Jeffrey. (1977). Choctaw cases. Proceedings of the Berkeley Linguistic Society,3, 204—213.
- Heath, Jeffrey. (1980). Choctaw suppletive verbs and derivational morphology.
- Howard, Gregg; Eby, Richard; Jones, Charles G. (1991). Introduction to Choctaw: A primer for learning to speak, read and write the Choctaw language. Fayetteville, AR: VIP Pub.
- Jacob, Betty. (1980). Choctaw and Chickasaw. Abstract of paper delivered at the 1978 Muskogean conference. International Journal of American Linguistics,46, 43.
- Jacob, Betty; Nicklas, Thurston Dale; & Spencer, Betty Lou. (1977). Introduction to Choctaw. Durant, OK: Choctaw Bilingual Education Program, Southeastern Oklahoma State University.
- Mithun, Marianne. (1999). The languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-23228-7 (hbk); ISBN 0-521-29875-X.
- Munro, Pamela. (1987). Some morphological differences between Chickasaw and Choctaw. In P. Munro (Ed.),Muskogean linguistics(pp. 119—133). Los Angeles: University of California at Los Angeles, Department of Linguistics.
- Munro, Pamela (Ed.). (1987). Muskogean linguistics. UCLA occasional papers in linguistics (No. 6). Los Angeles: University of California at Los Angeles, Department of Linguistics.
- Nicklas, Thurston Dale. (1974). The elements of Choctaw. (Doctoral dissertation, University of Michigan, Ann Arbor).
- Nicklas, Thurston Dale. (1975). Choctaw morphophonemics. In J. Crawford (Ed.),Studies in southeastern Indian languages(pp. 237—249). Athens: University of Georgia.
- Nicklas, Thurston Dale. (1979). Reference grammar of the Choctaw language. Durant, OK: Choctaw Bilingual Education Program, Southeastern Oklahoma State University.
- Pulte, William. (1975). The position of Chickasaw in Western Muskogean. In J. Crawford (Ed.),Studies in southeastern Indian languages(pp. 251—263). Athens: University of Georgia.
- Ulrich, Charles H. (1986). Choctaw morphophonology. (Doctoral dissertation, University of California, Los Angeles).
- Ulrich, Charles H. (1987). Choctaw g-grades and y-grades. In P. Munro (Ed.),Muskogean linguistics(pp. 171—178). Los Angeles: University of California at Los Angeles, Department of Linguistics.
- Ulrich, Charles H. (1987). Choctaw verb grades and the nature of syllabification. In A. Bosch, B. Need, & E. Schiller (Eds.),Papers from the 23rd annual regional meeting. Chicago: Chicago Linguistic Society.
- Ulrich, Charles H. (1988). The morphophonology of Choctaw verb roots and valence suffixes. In W. Shipley (Ed.),In honor of Mary Haas: From the Haas Festival conference on Native American linguistics(pp. 805–818). Berlin: Mouton de Gruyter. ISBN
|