Църнощица
Църнощица Црноштица/Crnoštica | |
Изглед към селото | |
Страна | |
---|---|
Окръг | Пчински окръг |
Община | Босилеград |
Надм. височина | 1316 m |
Население | 144 души (2011) |
Телефонен код | 017 |
Църнощица в Общомедия |
Църнощица (на сръбски: Црноштица или Crnoštica) е село в община Босилеград, Западните покрайнини, Сърбия.
География
[редактиране | редактиране на кода]Селото е разположено в Църнощичкия дълбок дол, който събира водите си от северните склонове на връх Цръноок (1874 м), от западните склонове на Петрови чуки (продължение на Цръноок) и от източните склонове на Пейна чука (1491 м). Образуваната по този начин рекичка носи името Църнощички дол, която се слива при църквата с Дукатската река, идваща от запад и под общото име Църнощичка река се вливат в Любатска река. По течението си река Църнощички дол образува няколко красиви водопадчета, едното от които е с височина 5 метра.
Преди много години в реката е имало много риба, но поради изсичането на горите е почти изчезнала. Имало е и много борови гори, които също са изчезнали. Останали са само две стари дървета. Едното е в Петковска махала, а другото – при църквата. Дебелината на този при църквата надхвърля 4 метра.
История
[редактиране | редактиране на кода]Църнощица се споменава в османотурски документ от 1576 година под името Чернощиче.[1] В Църнощица е роден Стоян Радойков, български учител в Кюстендилско между 1860 и 1878 година.[2]
Население
[редактиране | редактиране на кода]- 1948- 706
- 1953- 746
- 1961- 611
- 1971- 494
- 1981- 358
- 1991- 261
- 2002- 190
- 2011- 144
Етнически състав
[редактиране | редактиране на кода]Според официалните данни от преброяването в Сръбия през 2002 година етническият състав на жителите на Църнощица е следният:[3]
Националност | Брой | Процент |
българи | 105 | 55,26% |
югославяни | 43 | 22,63% |
сърби | 8 | 4,21% |
македонци | 2 | 1,05% |
За етническата принадлежност на 32 жители на селото няма данни.
Редовни събития
[редактиране | редактиране на кода]В миналото традиционният събор на селото се е провеждал на Мистровден, празника на Свети Нестор.[4]
Личности
[редактиране | редактиране на кода]- Родени в Църнощица
Миле Стоименов Груев, български войник, младши подофицер, 13-и пехотен полк, 1. рота, награден със знака на военния орден „За храброст“, III ст.; Войнишки кръст „За храброст“, ІІІ ст.[5]
Бележки
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ Енциклопедичен речник Кюстендил (А-Я). София, Общински народен съвет, Регионален център по култура. Издателство на Българската академия на науките, 1988. ISBN 954-90993-1-8. с. 68.
- ↑ Енциклопедия. Българската възрожденска интелигенция. Учители, свещеници, монаси, висши духовници, художници, лекари, аптекари, писатели, издатели, книжари, търговци, военни.... София, ДИ „Д-р Петър Берон“, 1988. с. 562.
- ↑ Књига 1, Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима, Републички завод за статистику Архив на оригинала от 2015-02-03 в Wayback Machine., Београд, фебруар 2003, -{ISBN 86-84433-00-9}-
- ↑ Захариев, Йордан. Кюстендилското Краище, Сборник за народни умотворения и народопис, книга XXXII, София 1918, с. 141.
- ↑ http://archives.bg/wars/SEARCH-f
Литература
[редактиране | редактиране на кода]Захариев, Йордан. Кюстендилското Краище, Сборник за народни умотворения и народопис, книга XXXII, София 1918
|