Leonardo da Vinci
Leonardo da Vinci | |
---|---|
Autoportret, 1513 | |
Rođenje | 14/15. april 1452. Vinci, Italija |
Smrt | 2. maj 1519. Amboise, Francuska |
Period | Visoka renesansa |
Vrsta umjetnosti | slikarstvo, skulptura, arhitektura |
Djela | Mona Lisa Posljednja večera Bogorodica na stijenama Vitruvijev čovjek |
Utjecao | Raffaello Santi, Tizian |
Leonardo da Vinci (14/15. april 1452 − 2. maj 1519)[1] bio je italijanski slikar, arhitekt, pronalazač, muzičar, kipar, izumitelj, matematičar i inženjer. Najveći genij renesanse, čovjek koji utjelovljuje renesansni ideal svestrana čovjeka - višestruko nadarena čovjeka neutažive znatiželje i žudnje za novim spoznajama. Nabrajanje njegovih neumjetničkih interesa graniči s neshvatljivim: anatomija, botanika, kartografija, geologija, matematika, aeronautika, optika, mehanika, astronomija, hidraulika, akustika, niskogradnja, tehnika proizvodnje oružja, planiranje gradova.
Njegova djela "Posljednja večera" (1495-97) kao i "Mona Lisa" (1503-06) spadaju među najpopularnije i najuticajnije slike renesanse, dok njegovi spisi odražavaju duh znanstvenog istraživanja i mehaničke inventivnosti koja je bila stoljećima ispred svoga vremena.
Jedinstvena slava koju je Leonardo uživao u svom životu i to, filtrirana i očišćena od strane historijskog kriticizma, ostala je neokaljana do današnjeg dana bazirana na jednakoj unikatnoj univerzalnosti njegova duha. Leonardova univerzalnost je više nego višestruka. Istina, u vrijeme renesanse i perioda humanizma, višestrukost je bila visoko postavljena kvaliteta; ali nije bila bez razloga rijetka. Mnogi drugi dobri umjetnici su je posjedovali. Leonardova univerzalnost, s druge strane, bila je spiritualna snaga, isključivo njegova, koja je generirala u njemu neograničenu žudnju za znanjem i koja je vodila njegova razmišljanja i ponašanje. Umjetnik po dispoziciji, otkrio je da su njegove oči bile njegov glavni put do znanja; za Leonarda, vid je bio čovjekov najviši organ čula zato što vid sam pretvara činjenice u iskustva odmah, korektno, i sa sigurnošću. To znači da svaki fenomen koji je promatran postaje objekt znanja. Saper vedere ("znati kako vidjeti") postaje glavna tema njegovih pročavanja čovjekovih djela i kreacija prirode. Njegova kreativnost dostizala je u svako područje u kojem se koristilo grafičko predstavljanje: bio je slikar, kipar, arhitekt kao i inženjer. Ali on je išao i iznad svega toga. Njegov veličanstven intelekt, njegova neuobičajena snaga opservacije, te njegovo majstorstvo umjetnosti crtanja vodilo ga je u promatranje same prirode, koju je proučavao sa metodičnošću i ubacujući logiku - u čemu su njegova umjetnost i njegova znanost bile jednako zastupljene.[2][3]
Biografija
[uredi | uredi izvor]1452.
- Leonardo je rođen u mjestu Vinci, blizu Firence, 15. aprila 1452.
1460.
- djetinjstvo u Vinciju
- odlazi u Firencu, postaje šegrt u radionici kod Verrocchija (1469)
1470.
- postaje član udruženja slikara (1472)
- završava svoj prvi poznat crtež La valle dell'Arno ("Dolina Arna") (1473)
- slika anđela na Verrocchiovom Krštenju Isusa Krista (1475)
- slika Navješćenje (1477)
- portret Ginevre de' Benci (1478)
1480.
- slika San Gerolamo i Poklonstvo magova (1481)
- napušta Firencu i odlazi u Milano, u službu kod Ludovica Sforze (1482–1483)
- slika "Bogorodica na stijenama" (1483–1486)
- počinje istraživati ljudsko letenje (1486)
- anatomski crteži u rukopisima (1488–1489)
1490.
- slika Dama s hermelinom (Portret Cecilije Gallerani)
- dizajnira spravu za letenje (1492)
- radi na velikoj equestrian statui Francesca Sforze (1493)
- proučava otpornost raznih vrsta arkada (1494)
- slika drugu sliku Bogorodica na stijenama (1494)
- slika Posljednja večera (1495)
- susreće matematičara Luku Paciolija, s kojim proučava Euklida (1496)
- slika Madonna i dijete sa svetom Anom (1499)
- napušta Milano (1499) da bi se vratio u Firencu, ostaje u Mantovi i Veneciji (1500)
1500.
- Cesare Borgia zapošljava Leonarda kao vojnog inženjera (1502)
- dizajnira ratne mašine i crta topografske mape (1502–1503)
- crta studije za Bitku kod Anghiarija (1503–1506)
- slika Mona Lisa (1504?)
- proučava let ptica, dizajnira spravu za letenje, i pokušava riješiti kvadraturu kruga (1505)
- proučava fluidne elemente: vodu, zrak i vatru (1506–1508)
- vraća se u Milano (1508)
- slika Sveta Ana (1509)
1510.
- poduzima detaljna anatomska istraživanja (1510)
- odlazi u Rim tražeći patronažu novog pape, Lava X (1513)
- konstruira mehaničkog lava za krunidbu Franje I, kralja Francuske (1515)
- slika autoportret (1515)
- odlazi na dvor Franje I, Amboise (1516)
- dizajnira palaču u Romorantinu (1517)
- umire u Amboiseu 2. maja 1519.
Slikarstvo
[uredi | uredi izvor]Najpoznatija slika Leonarda da Vincija je Mona Lisa.[2] Osim nje, poznato djelo je i Posljednja večera.
Ostala slikarska djela:
Pronalasci
[uredi | uredi izvor]Samo jednostavno nabrajanje njegovih neumjetničkih interesa graniči sa neshvatljivim: anatomija, botanika, kartografija, geologija, matematika, aeronautika, optika, mehanika, astronomija, hidraulika, čovjekov let, akustika, niskogradnja, tehnika proizvodnje oružja, planiranje gradova...
Leonardov učinak je pregled toga izvanrednog perioda ljudske historije koji je poznat kao italijanska renesansa, perioda velikih kulturnih prednosti i velikih projekata. Leonardova djela su odraz čovjeka i žene toga doba, onoga što su osjećali i činili, sprava koje su gradili kako bi zauzvrat mogli graditi zgrade, palače, dvorce; mašine za vođenje rata, za rad, za proizvodnju i trgovinu svih onih roba čija dostupnost je bila od vrlo velike važnosti za vladare i njihove dvorove. No kako bilo, još važnije, Leonardovi pronalazci su svjedoci ko i šta je on bio - čovjek koji je bio oblikovan najomiljenijim i najstimulativnijim gradom toga doba, Firencom, i ko je bio potican na osnovu svog vlastitog uzorka istraživanja i skiciranja ideja i planova i koncentriran na više različitih sektora, rangiranih od hidraulike do mehanike, do letenja, do anatomije i do optike... Trebamo samo pogledati neke od najinteresantnijih ideja od svih sadržanih u više od 6.000 Leonardovih zapisa kako bismo shvatili veličinu njegovih misli.
Jedan od najznačajnijih pronalazaka je i padobran.[2]
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ Chilvers, Ian (2009). The Oxford Dictionary of Art and Artists (jezik: engleski). Oxford University Press. ISBN 978-0-19-953294-0.
- ^ a b c Biografija s stranice famous scientists učitano 2.5.2014 (en)
- ^ Biografija s stranice whoiswho učitano 2.5.2014 (de)
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]- Leonardo da Vinci na nationalgallery.org.uk