Quintin
Kintin | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | França | ||||
Entitat territorial administrativa | França Europea | ||||
Zona | zona de defensa i de seguretat de l'Oest | ||||
Regió | Bretanya | ||||
Departament | Costes del Nord | ||||
Districte | districte de Saint-Brieuc | ||||
Cantó | cantó de Quintin | ||||
Capital de | |||||
Població humana | |||||
Població | 2.783 (2021) | ||||
Geografia | |||||
Entitat estadística | àrea de concentració metropolitana de Saint-Brieuc unitat urbana de Quintin | ||||
Superfície | 3,12 km² | ||||
Altitud | 205 m | ||||
Limita amb | |||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 22800 | ||||
Fus horari | |||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | quintin.fr |
Quintin (en bretó Kintin) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 2.611 habitants.
Geografia
[modifica]Des del punt de vista geològic, la ciutat està situada al principi del massís granític que porta el seu nom i que s'estén per tot el centre de Bretanya.
Estratègicament, Quintin és a l'encreuament de les vies que van de Saint-Brieuc a Quimper i les que van de Guingamp/Châtelaudren a Lorient. Per a guardar aquest nus de comunicacions, es va construir una fortalesa, tot i que gairebé sempre va restar inactiva.
El fort pendent del riu Gouët en aquest indret s'ha aprofitat per a crear un estany que servia de protecció a la fortalesa, així com de reserva d'aigua. Al segle xx, el molí que hi havia a l'estany es convertí en central hidroelèctrica que funcionà després de la Segona Guerra Mundial.
Història
[modifica]La presència de menhirs al municipi demostra que és habitada des del neolític. Als inicis, Quintin estava situat a l'emplaçament de l'actual comuna de le Vieux-Bourg però, degut a una epidèmia de pesta, la ciutat es va moure.
Quintin es va crear, des de l'època romana, gràcies a la posició d'encreuament de vies de comunicació, tot i que es va desenvolupar sobretot als segles xvii i XVIII, degut al tèxtil i al comerç de teles de llí, que es van exportar sobretot a Espanya. També fou un centre monàstic. Aquesta importància es veu en els monuments i cases. El castell no està acabat, perquè els constructors van haver de parar la construcció per l'ordre d'un ministre francès que feu destruir tots els castells i fortaleses que podien fer ombra a l'autoritat del rei.
Demografia
[modifica]1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2009 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2.593 | 2.727 | 2.857 | 2.814 | 2.602 | 2.611 | 2797 | 2844 | |
Des de 1962: població sense dobles comptes |
Administració
[modifica]Període | Identitat | Partit |
---|---|---|
1929-1940 | Alfred Duault | PDP |
2001-2008 | Claude Morin | Divers droite |
2008- | Yves Briens | Divers gauche |
Llocs i Monuments
[modifica]- Estany de Quintin.
- Parc de Roz-Maria. S. XVII-XVIII.
- Castell de Quintin. S. XVII.
- La roche longue. Menhir.
- Basílica. S. XIX.
- Porta des archives. Porta de les antigues muralles.
Art i museus
[modifica]- Tallers del mestre vidrer Hubert de Saint Marie. Ha fet vitralls per les catedrals de Coutances, Quimper, Tréguier, St. Brieuc, etc.)
Personalitats
[modifica]- Nicolas de Montmorency-Laval, anomenat Guy XVI de Laval (1476-1531), comte de Laval de 1500 a 1531. Baró de Quintin i Sire de Vitré.
- Alexandre Glais-Bizoin, polític, iniciador de la tarifa única postal a França.
- Jules Lequier, filòsof, nascut a Quintin el 1814.
- Marie Allo, escritora i poeta nascuda el 1866.
- Guy Bazin, atleta.
Ciutats agermanades
[modifica]Festes
[modifica]- Fogueres de Sant Joan, celebració del solstici d'estiu.
- Festival del cant coral. Juliol.
- Festa dels tisserands. Principis d'agost.
- Festival dels cantants de carrer i fira de Sant Martí. Principis de novembre.
- Nadal a Bretanya: exposicions, festival de contes, mercat, il·luminacions, visita amb espelmes al castell de Quintin. Desembre
Esports
[modifica]- Junior Association de Quintin, club de Kin-Ball.