Distròfia muscular de Duchenne
Tipus | distròfia muscular, miopatia amb afectació ocular, defectes qualitatius o quantitatius de la distrofina, distròfia muscular de Duchenne i Becker i malaltia recessiva lligada al cromosoma X |
---|---|
Epònim | Guillaume-Amant Duchenne de Boulogne |
Especialitat | neurologia |
Clínica-tractament | |
Símptomes | debilitat muscular, miocardiopatia i atròfia muscular |
Exàmens | biòpsia muscular, mesurament de la creatina-cinasa, prova genètica, electromiografia, imatge per ressonància magnètica i estudi del son |
Tractament | corticoesteroide, cirurgia, Respiració artificial, fisioteràpia, teràpia gènica i teràpia ocupacional |
Medicació | |
Patogènesi | |
Associació genètica | DMD i LTBP4 |
Causat per | mutació |
Classificació | |
CIM-11 | 8C70.1 |
CIM-10 | G71.0 |
Recursos externs | |
OMIM | 310200 |
DiseasesDB | 3985 |
MedlinePlus | 000705 |
Patient UK | duchenne-muscular-dystrophy |
MeSH | D020388 |
Orphanet | 98896 |
UMLS CUI | C0013264 |
DOID | DOID:11723 |
La distròfia muscular de Duchenne (sigles en anglès: DMD) és una miopatia congènita d'herència lligada al sexe.[1] Es caracteritza per una degeneració muscular de ràpida progressió que eventualment porta a una pèrdua de la capacitat de caminar i a la mort.
Epònim
[modifica]La malaltia rep el nom d'un anatomista francès: el famós Guillaume Duchenne (1806-1875),[2] qui va descriure les seves característiques clíniques principals l'any 1861[3] i publicà una àmplia monografia sobre ella el 1868.[4]
Epidemiologia
[modifica]Afecta una de cada 3.500 persones de sexe masculí.[5] Per regla general, les dones no la pateixen (llevat si el seu pare la pateix i la mare n'és portadora) però poden ser portadores de la malaltia. No té criteris d'exclusió geogràfica i la seva prevalença global agrupada de naixements, segons dades d'una metaanàlisi i revisió sistemàtica de l'any 2020, és de 19,8 casos per cada 100.000 barons nascuts vius.[6]
Etiologia
[modifica]L'origen d'aquesta malaltia és una mutació en el gen DMD localitzat en el cromosoma X[7] i codificador de la proteïna distrofina,[8] la qual manté la integritat de la membrana plasmàtica de les cèl·lules del múscul estriat. L'absència o la disfunció de la distrofina provoca dany del sarcolemma (la membrana que envolta al sarcòmer) davant de l'estrès mecànic, pèrdua de l'homeòstasi del calci intracitoplasmàtic[9] i, finalment, la degeneració de la fibra muscular.[10] La fibra es necrosa, els intents de regeneració muscular son insuficients i gran part del teixit muscular normal acaba substituït per teixit fibròtic i adipós.[11] Aquests canvis necròtics, regeneratius i d'infiltració adiposa representen el patró distròfic que es veu en la biòpsia muscular de la DMD, encara que pot aparèixer en algunes patologies del múscul causades per defectes genètics diferents.[12] La DMD es manifesta abans i té un pronòstic evolutiu molt pitjor que la distròfia muscular de Becker, una altra i menys comuna miopatia greu també originada per mutacions en el gen DMD.[13] Aproximadament el 65% dels subjectes amb distròfia de Duchenne té una deleció d'un o més exons en el gen DMD,[14] el 10% una duplicació[15] i la resta mutacions puntuals.[16]
Patogènesi
[modifica]L'expressió clínica de la DMD segueix un curs estereotipat i previsible en la majoria dels casos. La manca de distrofina en el múscul esquelètic, en el múscul cardíac[17] i en el cervell[18] provoca les principals manifestacions de la malaltia. Durant els primers tres anys de vida apareixen els dèficits motors inicials. La debilitat muscular augmenta poc a poc fins que s'estableix definitivament la pèrdua de la marxa en l'adolescència. Quan es fa imprescindible l'ús de cadira de rodes comencen les complicacions greus respiratòries, cardíaques, ortopèdiques i de deglució. Pràcticament tots els malalts desenvolupen en fases tardanes hipoventilació, alteracions visuals importants,[19] miocardiopatia i escoliosi.[20] Un terç d'ells presenta deficiències cognitives.[21] La principal causa de mort és el cessament de la respiració, encara que un 20% dels pacients és exitus per problemes de cor.[22]
Tractament
[modifica]Aquesta malaltia no es guareix ara per ara i, fins fa pocs anys, tan sols existia la possibilitat de tractar-la amb fisioteràpia, estimulació de la psicomotricitat, logopèdia, teràpia ocupacional, control de les seves complicacions i cures pal·liatives en casos molt avençats.[23][24] Des de finals de la dècada de 2010, però, s'han desenvolupat diverses línies de recerca experimentals amb el propòsit de retardar la progressió de la DMD i augmentar l'esperança de vida dels individus que la sofreixen.[25] Entre elles, el reemplaçament dels teixits musculars malmesos pel trastorn emprant cèl·lules mare pluripotents[26] o la teràpia gènica.[27]
Referències
[modifica]- ↑ Venugopal, V; Pavlakis, S «Duchenne Muscular Dystrophy» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2021 Jul 14; NBK482346 (rev), pàgs: 8. PMID: 29493971 [Consulta: 15 març 2022].
- ↑ Maranhão-Filho, P; Vincent, M «Guillaume-Benjamin Duchenne: a miserable life dedicated to science» (en anglès). Arquivos de Neuro-psiquiatria, 2019 Jul 15; 77 (6), pp: 442-444. DOI: 10.1590/0004-282X20190044. ISSN: 1678-4227. PMID: 31314848 [Consulta: 11 setembre 2020].
- ↑ Duchenne, GB «Ataxie locomotrice progressive» (en francés). A: De l'électrisation localisée et de son application a la pathologie et a la thérapeutique. J-B. Baillière, Paris, 1861; Seconde édition, pp: 547-620 [Consulta: 17 gener 2022].
- ↑ Duchenne, GB «De la paralysie musculaire pseudo-hypertrophique, ou paralysie myo-sclérosique» (en francés). Archives générales de Médecine - P. Asselin, successeur de Béchet jeune et Labé, Paris, 1868; numéro de janvier 1868 et suivants, pàgs: 132 [Consulta: 18 gener 2022].
- ↑ Louise V. B. Anderson; Katharine M. D. Bushby. Muscular Dystrophy: Methods and Protocols (Methods in Molecular Medicine, Vol. 43). Totowa, NJ: Humana Press, 2001, p. 111. ISBN 0-89603-695-2.
- ↑ Crisafulli, S; Sultana, J; Fontana, A; Salvo, F; Messina, S; Trifirò, G «Global epidemiology of Duchenne muscular dystrophy: an updated systematic review and meta-analysis» (en anglès). Orphanet J Rare Dis, 2020 Jun 5; 15 (1), pp: 141. DOI: 10.1186/s13023-020-01430-8. PMC: 7275323. PMID: 32503598 [Consulta: 17 gener 2022].
- ↑ Genetics Home Reference «DMD gene» (en anglès). National Institutes of Health, United States National Library of Medicine, 2020; Ag 17 (rev), pàgs: 6 [Consulta: 11 setembre 2020].
- ↑ UniProt «Dystrophin» (en anglès). Protein knowledgebase. UniProt Consortium, 2020 Ag 12; P11532 -DMD_HUMAN- (rev), pàgs: 21 [Consulta: 13 setembre 2020].
- ↑ Zabłocka, B; Górecki, DC; Zabłocki, K «Disrupted Calcium Homeostasis in Duchenne Muscular Dystrophy: A Common Mechanism behind Diverse Consequences» (en anglès). Int J Mol Sci, 2021 Oct 13; 22 (20), pp: 11040. DOI: 10.3390/ijms222011040. PMC: 8537421. PMID: 34681707 [Consulta: 15 març 2022].
- ↑ Gao, Q; McNally, EM «The Dystrophin Complex: structure, function and implications for therapy» (en anglès). Compr Physiol, 2015 Jul 1; 5 (3), pp: 1223-1239. DOI: 10.1002/cphy.c140048. PMC: 4767260. PMID: 26140716 [Consulta: 14 setembre 2020].
- ↑ Duan, D; Goemans, N; Takeda, S; Mercuri, E; Aartsma-Rus, A «Duchenne muscular dystrophy» (en anglès). Nat Rev Dis Primers, 2021 Feb 18; 7 (1), pp: 13. DOI: 10.1038/s41572-021-00248-3. ISSN: 2056-676X. PMID: 33602943 [Consulta: 18 gener 2022].
- ↑ Camacho Salas, A «Distrofia muscular de Duchenne» (en castellà). An Pediatr Contin, 2014 Mar-Abr; 12 (2), pp: 47–54. DOI: 10.1016/S1696-2818(14)70168-4. ISSN: 1696-2818 [Consulta: 21 abril 2022].
- ↑ Thada, PK; Bhandari,J; Umapathi, KK «Becker Muscular Dystrophy» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2020 Jun 22; NBK556092 (rev), pàgs: 8. PMID: 32310552 [Consulta: 12 setembre 2020].
- ↑ Wilton, SD; Fletcher, S «Exon skipping and Duchenne muscular dystrophy: Hope, hype and how feasible?» (en anglès). Neurol India, 2008 Jul-Set; 56 (3), pp: 254-262. DOI: 10.4103/0028-3886.43443. ISSN: 1998-4022. PMID: 18974551 [Consulta: 6 març 2022].
- ↑ Brody, LC. «Duplication» (en anglès). National Human Genome Research Institute, National Institutes of Health. United States Department of Health & Human Services, 10 gener 2020 (rev). [Consulta: 18 gener 2022].
- ↑ Singh, SM; Kongari, N; Cabello-Villegas, J; Mallela, KMG «Missense mutations in dystrophin that trigger muscular dystrophy decrease protein stability and lead to cross-beta aggregates» (en anglès). Proc Natl Acad Sci USA, 2010 Ag 24; 107 (34), pp: 15069-15074. DOI: 10.1073/pnas.1008818107. PMC: 2930578. PMID: 20696926 [Consulta: 6 març 2022].
- ↑ Florczyk-Soluch, U; Polak, K; Dulak, J «The multifaceted view of heart problem in Duchenne muscular dystrophy» (en anglès). Cell Mol Life Sci, 2021 Jul; 78 (14), pp: 5447-5468. DOI: 10.1007/s00018-021-03862-2. PMC: 8257522. PMID: 34091693 [Consulta: 17 gener 2022].
- ↑ Anderson, JL; Head, SI; Rae, C; Morley, JW «Brain function in Duchenne muscular dystrophy» (en anglès). Brain, 2002 Gen; 125 (Pt 1), pp: 4-13. DOI: 10.1093/brain/awf012. ISSN: 1460-2156. PMID: 11834588 [Consulta: 17 gener 2022].
- ↑ Segura-Rangel, I; Castellanos-Valencia, A «Alteraciones oftalmológicas en pacientes con distrofia muscular de Duchenne» (en castellà). Rev Mex Oftalmol, 2013 Jul; 87 (3), pp: 139-144. ISSN: 2604-1227 [Consulta: 21 abril 2022].
- ↑ Archer, JE; Gardner, AC; Roper, HP; Chikermane, AA; Tatman, AJ «Duchenne muscular dystrophy: the management of scoliosis» (en anglès). J Spine Surg, 2016 Set; 2 (3), pp: 185-194. DOI: 10.21037/jss.2016.08.05. PMC: 5067270. PMID: 27757431 [Consulta: 18 gener 2022].
- ↑ D'Angelo, MG; Lorusso, ML; Civati, F; Comi, GP; et al «Neurocognitive profiles in Duchenne muscular dystrophy and gene mutation site» (en anglès). Pediatr Neurol, 2011 Nov; 45 (5), pp: 292-299. DOI: 10.1016/j.pediatrneurol.2011.08.003. PMC: 3200430. PMID: 22000308 [Consulta: 15 març 2022].
- ↑ Annexstad, EJ; Lund-Petersen, I; Rasmussen, M «Duchenne muscular dystrophy» (en anglès). Tidsskr Nor Laegeforen, 2014 Ag 5; 134 (14), pp: 1361-1364. DOI: 10.4045/tidsskr.13.0836. ISSN: 0807-7096. PMID: 25096430 [Consulta: 17 gener 2022].
- ↑ Centers for Disease Control and Prevention. «Duchenne Muscular Dystrophy Care Considerations» (en anglès). National Center on Birth Defects and Developmental Disabilities. United States Department of Health & Human Services, 17 octubre 2020 (rev). [Consulta: 18 gener 2022].
- ↑ Landfeldt, E; Lindgren, P; Bell, CF; Schmitt, C; Guglieri, M: et al «Compliance to Care Guidelines for Duchenne Muscular Dystrophy» (en anglès). J Neuromuscul Dis, 2015; 2 (1), pp: 63-72. DOI: 10.3233/JND-140053. PMC: 4746744. PMID: 26870664 [Consulta: 12 setembre 2020].
- ↑ Machfoed, MS; Besin, V; Basuki, M; Lasmono, SF «Duchenne muscular dystrophy: Overview and future challenges» (en anglès). Aktual Neurol, 2017 Nov; 17 (3), pp: 144-149. DOI: 10.15557/AN.2017.0015. ISSN: 1641-9227 [Consulta: 29 maig 2021].
- ↑ Lubos Danisovic, L; Culenova, M; Csobonyeiova, M «Induced Pluripotent Stem Cells for Duchenne Muscular Dystrophy Modeling and Therapy» (en anglès). Cells, 2018 Des 7; 7 (12), pp: 253. DOI: 10.3390/cells7120253. PMC: 6315586. PMID: 30544588 [Consulta: 12 setembre 2020].
- ↑ Babbs, A; Chatzopoulou, M; Edwards, B; Squire, SE; Wilkinson, IVL; Wynne, GM; et al «From diagnosis to therapy in Duchenne muscular dystrophy» (en anglès). Biochem Soc Trans, 2020 Jun 30; 48 (3), pp: 813–821. DOI: 10.1042/BST20190282. PMC: 7329342. PMID: 32597486 [Consulta: 12 setembre 2020].
Bibliografia
[modifica]- Iyer, Pavithra S.; Mavoungou, Lionel O.; Ronzoni, Flavio; Zemla, Joanna; et al. Autologous Cell Therapy Approach for Duchenne Muscular Dystrophy using PiggyBac Transposons and Mesoangioblasts (en anglès). Mol Ther, 2018 Abr 4; 26 (4), pp: 1093-1108. PMID: 29503200. DOI 10.1016/j.ymthe.2018.01.021 [Consulta: 18 gener 2022].
- Ferrer Aparicio, Silvia. Noves aproximacions terapèutiques en la Distròfia Muscular de Duchenne i validació d'estratègies diagnòstiques en les malalties neuromusculars pediàtriques -Tesi doctoral-. Facultat de Biologia, Universitat de Barcelona, 2018; Oct, pàgs: 255 [Consulta: 12 setembre 2020].
- Arora, Harneet. Duchenne muscular dystrophy: Still an incurable disease (en anglès). Neurol India, 2019 Maig-Jun; 67 (3), pp: 717-723. PMID: 31347542. DOI 10.4103/0028-3886.263203 [Consulta: 12 setembre 2020].
- Mareedu, Satvik; Million, Emily D.; Duan, Dongsheng; Babu, Gopal J. Abnormal Calcium Handling in Duchenne Muscular Dystrophy: Mechanisms and Potential Therapies (en anglès). Front Physiol, 2021 Abr 9; 12, pp: 647010. PMID: 33897454. DOI 10.3389/fphys.2021.647010 [Consulta: 17 març 2022].
- Olson, Eric N. Toward the correction of muscular dystrophy by gene editing (en anglès). Proc Natl Acad Sci USA, 2021 Abr 30; 118, pp: 1-7. ISSN 1091-6490. DOI 10.1073/pnas.2004840117 [Consulta: 29 maig 2021].
- Meyer, Pierre; Notarnicola, Cécile; Meli, Albano C.; Matecki, Stefan; et al. Skeletal Ryanodine Receptors Are Involved in Impaired Myogenic Differentiation in Duchenne Muscular Dystrophy Patients (en anglès). Int J Mol Sci, 2021 Nov 30; 22 (23), pp: 12985. PMID: 34884796. DOI 10.3390/ijms222312985 [Consulta: 18 gener 2022].
Enllaços externs
[modifica]- «Distròfia muscular de Duchenne». Canal Salut. Generalitat de Catalunya.
- CureDuchenne - Una organització que treballa per a trobar la manera de guarir aquesta distròfia muscular (en anglès)
- Duchenne Parent Project España - Atenció a les famílies (en castellà)
- Duchenne & Becker muscular dystrophy - causes, symptoms, treatment and pathology Osmosis. 2016 Ag (en anglès)
- Duchenne Muscular Dystrophy Medicosis Perfectionalis. 2019 Des (en anglès)