Economia de Guinea Bissau
Moneda | Franc CFA de l'Àfrica Occidental | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Organitzacions comercials | OMC, Unió Africana | ||||||
Estadístiques | |||||||
PIB nominal | 1.346.933.490,2358 $ | ||||||
PIB (en PPP) | 2 502 milions (2014) | ||||||
Rànquing PIB | 190è (2014) | ||||||
Taxa del PIB | 2.6% (2014) | ||||||
PIB per càpita | 1 400 (2014) | ||||||
PIB (PPP) per càpita | 1.703,831 dòlars Geary-Khamis | ||||||
PIB per sector | agricultura 45%, indústria 7,5% serveis 47,5% | ||||||
Inflació | -0,5% (2014) | ||||||
Taxa de creixement real | 5,2 % | ||||||
Població sota el llindar de pobresa | sense informació | ||||||
Força laboral | 632.700 (2007) | ||||||
Ocupació laboral per sector | agricultura 82%, indústria e serveis 12% | ||||||
Taxa d'atur | sense informació | ||||||
Indústries principals | processament de productes agrícoles, cervesa, begudes sense alcohol | ||||||
Socis comercials | |||||||
| |||||||
| |||||||
Finances públiques | |||||||
Deute extern | 1 095 milions (2014) | ||||||
Ingressos | 142.5 milions (2014) | ||||||
Despeses | 177.6 milions (2014) | ||||||
Nota: dades monetàries en dòlars (US$) |
Un dels països més pobres del món, l'economia legal de la Guinea Bissau depèn principalment de l'agropecuària i de la pesca, però el narcotràfic és probablement el tipus de comerç més rendible.[1] Les plantacions d'anacard van créixer considerablement en els últims anys. El país exporta peix i fruits del mar així com petites quantitats de cacauet, cor de palmera i fusta.[1]
L'arròs és el principal cultiu i aliment bàsic. No obstant això, els combats entre les tropes del govern recolzades per Senegal, i una junta militar van destruir molt de la infraestructura i van causar gran perjudici a l'economia en 1998. La guerra civil va portar a una reducció del 28% del producte interior brut aquell any, amb una recuperació parcial en el període 1999-2002.[1] La producció agrícola va caure alguna cosa entorn de 17% durant el conflicte, així com la producció de drupas d'anacard van caure fins a 30%. Empitjorant la situació, l'any 2000 el preu de la drupa d'anacard va caure 50% al mercat internacional, augmentant la dificultat començada amb devastació de la guerra civil.
Al desembre de 2003 el Banc Mundial, el FMI i la UNDP van ser forçats a intervenir per subministrar auxili pressupostari d'emergència en un total de US$ 107 milions per a l'any de 2004, la qual cosa va representar més del 80% del pressupost del país.[1] La combinació de perspectives econòmiques limitades, un govern central feble i dirigit per una facció i una posició geogràfica favorable van fer aquest país de l'Àfrica Occidental una escala del narcotràfic cap a l'Europa,[1] utilitzant especialment diverses illes deshabitades de l'Arxipèlag dels Bijagós. S'estima que passin pel país 1 miliard de dòlars en narcòtics per any.[2]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 CIA. «The World Factbook». Arxivat de l'original el 2020-05-16. [Consulta: 22 maig 2015].
- ↑ Droga retorna à Guiné-Bissau Arxivat 2011-06-18 a Wayback Machine. opais.co.mz, 8 de junho de 2010