La Riba
|
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Catalunya | ||||
Província | província de Tarragona | ||||
Àmbit funcional territorial | Camp de Tarragona | ||||
Comarca | Alt Camp | ||||
Capital | la Riba | ||||
Població humana | |||||
Població | 572 (2023) | ||||
Llars | 9 (1553) | ||||
Gentilici | Ribetà, ribetana | ||||
Idioma oficial | català | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 8 km² | ||||
Banyat per | Francolí i el Brugent | ||||
Altitud | 263 m | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Alcalde | Joan de Lapuente Llado | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 43450 | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 43124 | ||||
Codi IDESCAT | 431248 | ||||
Lloc web | riba.cat |
La Riba és un municipi de la comarca de l'Alt Camp. És situat als límits nord-occidentals de l'Alt Camp; termeneja amb Vilaverd i Montblanc al N, ja a la Conca de Barberà, amb Valls a l'E, amb Alcover al S i amb Mont-ral (i l'antic terme de Rojals, avui incorporat a Montblanc) a l'W. El municipi de la Riba és en el límit de tres contrades diferents: el Camp de Tarragona, les Muntanyes de Prades i la Conca de Barberà. La Riba és l'únic nucli de població del municipi.
Geografia
[modifica]- Llista de topònims de la Riba (Muntanyes, serres, collades, indrets, rius, fonts, cases, masies, esglésies, etc).
Història
[modifica]Històricament va pertànyer a la vegueria de Montblanc i formà part de les terres del comtat de Prades. L'església fou sufragània de la parròquia de Vilaverd, situació que es mantingué fins al segle xviii, en què li fou concedida parròquia pròpia. La Ponència de la Divisió Territorial de Catalunya va incorporar la Riba a la comarca de l'Alt Camp sobre la base de criteris geogràfics i econòmics. D'una banda, les Muntanyes de Prades no obtingueren la consideració de comarca pròpia i, de l'altra, l'estudi de les àrees de mercat assenyalaren l'assistència de la Riba al mercat de Valls. Cal afegir també un tret geogràfic que fou tingut en compte: el clima de la Riba no té cap de les característiques continentals de la Conca de Barberà i, fins i tot, les boires de l'Urgell que planen per la Conca queden aturades per l'estret de la Riba, que els barra el pas vers el Camp de Tarragona.
Passa pel terme la C-14 de Reus a Montblanc. D'aquesta, en surt una carretera local que puja serpentejant, salvant els desnivells del poble fins a Farena (Mont-ral). En aquest punt la carretera es prolonga per una pista de terra que al petit nucli de la Cadireta (Mont-ral) embranca amb la carretera que va de Mont-ral a Capafonts. Aquesta carretera s'inaugurà el 1930 i representà un gran avanç, ja que abans tots els transports a les fàbriques s'havien de fer a bast. El pont, que salvava el pas del riu prop de l'entroncament d'ambdues carreteres, fou arrabassat per l'aiguat de Sant Lluc d'aquell any, poc després de la fi l'obra, i calgué refer-lo de nou.
L'estació de tren de la Riba fou començada el 22 de març de 1858, i el dia 16 d'agost de 1862 l'avançada de les obres del ferrocarril de Reus a Montblanc ja permeté l'arribada de la primera màquina. Pel setembre d'aquell any es transitava ja pel pont de l'Estret, o de Ferro, i la línia quedà inaugurada el 13 de maig de l'any següent. La manca d'espai planer a l'estret obligà a la coincidència dels traçats de la carretera i de la via, que s'entrecreuaren en tres passos a nivell successius i molt propers.
En part dins el terme de la Riba hi ha també l'estació de la Plana-Picamoixons. Durant un temps, les línies del ferrocarril de Valls i de Reus no enllaçaven, ja que entre totes dues s'interposava una enorme roca. A la línia de Reus hi havia l'Estació Vella de la Plana i a la línia de Valls l'Estació Vella de Picamoixons, unides mitjançant un servei de tartana que traslladava els viatgers d'un costat a l'altre del Francolí.
Demografia
[modifica]Entitat de població | Habitants |
---|---|
Hortasses, les | 30 |
Riba, la | 591 |
Font: Idescat |
Segons el fogatjament del 1553 hi havia solament nou focs. La població passà al segle xviii dels 84 habitants que tenia el 1718 als 552 habitants el 1787. Aquesta espectacular crescuda demogràfica s'ha d'atribuir a l'expansió general de l'agricultura, però sobretot a les implantacions industrials. La composició dels habitants, en aquest darrer any, és distribuïda de la manera següent: un capellà, 18 pagesos, 2 comerciants, 23 fabricants, 118 jornalers i 8 menestrals. L'impuls demogràfic es mantindrà al llarg del segle xix, en què assolí la xifra màxima de població el 1857, que arribà als 1.697 h. (aquesta xifra és incrementada pels residents vinguts amb motiu de la construcció del ferrocarril). La població (ribencs o ribetans) davallà des de l'últim terç del segle xix fins al 1900, en què assolí els 767 habitants , i la mateixa tendència decreixent es mantingué al llarg de tota la primera meitat del segle xx: 798 h. el 1930 i 706 habitants el 1950. De llavors ençà inicià una lleugera represa fins a principi dels anys vuitanta (936 h. el 1970 i 981 h. el 1981) i tornà a disminuir durant els noranta (911 h. el 1991 i 676 h. el 2001). Amb el canvi de segle la població s'estabilitzà i, el 2005, hi havia 679 h.
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) |
Vegeu també
[modifica]- Sant Nicolau de la Riba
- Josep Iglésies i Fort
- Robert de la Riba
- Ramon Roig i Ferré, autor teatral nascut a la vila
Enllaços externs
[modifica]