Usuari Discussió:Galazan/2011
Tard, però...
[modifica]Feliç felicitat! Desitjo que tinguis unes molt bones festes, t'ho passis molt bé i comencis l'any nou amb bon peu! ~ Judesba. |
||
La Pegatina - "Aquí és nadal i estic content!" Sanjosex - "Polvorons amb mel" "Quan somrius" John Lennon - "Happy Xmas (War Is Over)" |
kongregate
[modifica]us veig mooolt a tu i el rolpege a Kongregate hehehe, menys jugar i més articles d'història ;) Ara sense bromes, és una bona comunitat per fitxar gent! --barcelona (disc.) 18:58, 9 gen 2011 (CET)
- una pregunta, puc comptar amb tu per als actes del 10è aniversari? Estic fent un sondeig previ per veure amb quantes mans comptem i decidir quins actes són possibles. Concretament es tractaria de fer algun torn presencial de suport als novells i animar els coneguts que entrin a la Viqui per batre el rècord d'editors el dia 19 de març, si ens hi llancem. --barcelona (disc.) 16:43, 16 gen 2011 (CET)
Rangs dels Mossos d'Esquadra
[modifica]Hola Galazan! Hi ha una petició per a reanomenar la Categoria:Rangs dels Mossos d'Esquadra per Categoria:Graus dels Mossos d'Esquadra, substituint Rang per Grau. Com no tinc gaire clar que sigui necessari el canvi, m'agradaria saber la teva opinió com a creador de la categoria.--Àlex Esp (Discussió) 02:17, 10 gen 2011 (CET)
Infobox Politician
[modifica]El bot només tradueix bé les plantilles per les que té definida la correlació entre els paràmetres de la plantilla original i els de la traduïda i cóm ha de tractar els valors dels paràmetres. Si preveus traduir uns quants articles que la continguin amb molt de gust definirem. Aquesta plantilla que dius és una redirecció cap a infobox:officeholder i aquesta no té interwiki cap al català, llavors se'ns fa difícil definir aquests detalls. Pots indicar en quin article és i per quina plantilla cal traduir-la.--Gomà (disc.) 09:27, 10 gen 2011 (CET)
Una norma, el meu desacord i una contraproposta (o norma alternativa)
[modifica]Mira't la resposta que t'he donat. Gràcies. --Jmarchn (disc.) 18:46, 21 gen 2011 (CET)
El_Alba_Leridana és un article orfe
[modifica]Recorda: En crear un article, comprova a l'enllaç de l'esquerra "Què hi enllaça" que no estiguis creant una pàgina òrfena. Si no enllaça cap pàgina a la que has creat, cal cercar almenys un article adequat des d'on crear-hi un enllaç.
Aquest recordatori és en motiu de les teves contribucions a l'article El_Alba_Leridana.
--Bestiasonica (disc.) 11:02, 23 gen 2011 (CET)
Viquiestris
[modifica]Bones, Galazan! Potser t'interessaria utilitzar els viquiestris d'en Pasqual/Coet, són genials a l'hora de fer petites tasques (reversions, avisos de vandalisme, propostes d'eliminació, de supressió ràpida, votacions, benvinguda a usuaris, avisos a IPs, ...). No fa ni un mes que els utilitzo i n'estic molt contenta, ja que em faciliten la feina. :-) --Judesba (digues...) 16:04, 27 gen 2011 (CET)
- Aquí. Si no recordes com instal·lar-los, a la meva plana de discussió hi ha una secció "Viquiestris" anterior a la teva amb unes explicacions d'en KRLS. Salut! --Judesba (digues...) 16:09, 27 gen 2011 (CET)
- No hi ha de què, senyor Galazan! Per això estem aquí, no?? I ja m'agrada, sentir de tu! :-D Fins aviat! --Judesba (digues...) 16:14, 27 gen 2011 (CET)
Ja veig què passa. Amb el Chrome no funcionen... contactaré amb el Sr. Coet. Gràcies! --Arnaugir 16:23, 27 gen 2011 (CET)
- Era un incodicional del Firefox fins que vaig provar el Chrome. És mooooolt més ràpid i eficient. :-P--Arnaugir 16:30, 27 gen 2011 (CET)
- Cull*ns! m'acaben d'aparèixer els viquiestris. Quin misteri... en fi, gràcies per l'ajuda xD--Arnaugir 16:30, 27 gen 2011 (CET)
Fer dissabte en dissabte
[modifica]Uolap! Doncs no, no vindré: no puc. La veritat és que ja m'agradaria, però estic massa embolicada amb massa coses últimament i estaré ocupada. De fet, suposo que tampoc no podré assistir al 10è aniversari, i és una pena... :-( Ja t'explicaré més endavant. Passeu-ho bé!!! --Judesba (digues...) 23:15, 27 gen 2011 (CET)
Ei
[modifica]Hola Galazan. Te'n recordes de mi? Com va la vida? JaumeBG 13:51, 30 gen 2011 (CET)
- No era per dir res, només era per dir hola (i perquè sapiguessis que tinc compta i això). Per cert si vols afegeix-te la caixa d'usuari Usuari:JaumeBG/Caixes/Kongregate (ficant
{{
i }})! I fica |Galazan perquè enllaci al teu perfil a Kongregate. Si vols. JaumeBG 14:07, 30 gen 2011 (CET)
Bursitis
[modifica]Bon dia!
No faré l'article de la bursitis (per ara). M'explico:
Veig que vas seguir la discussió sobre la categorització, que sembla que ha quedat aturada (el meu posicionament coincideix amb l'alemany: "El nombre mínim d'elements d'una categoria depèn del propòsit de la categoria, un nombre mínim global dels elements no es pot especificar a causa dels diversos modes de classificació en les diferents àrees temàtiques"). Vaig parlar, en la discussió, dels qui fan articles de forma sistemàtica i dels que els fan a salt de mata.
Jo sóc dels darrers, per temps i per interès. Potser t'avorriré, però t'ho exemplifico:
La setmana passada vaig tenir un cas de càncer de bufeta urinària, que en dec veure un cada 4 anys (a cop d'ull), em va semblar bé fer una revisió del tema i vaig decidir crear-lo; vaig iniciar-lo a partir de la versió anglesa; ràpidament em vaig adonar que estava millor l'espanyola, i així la vaig prendre de model de traducció. Hagués estat bé penjar l'article d'una única categoria: la inexistent de Categoria:Càncers urològics, on hi hagués penjat el Càncer de pròstata (i d'altres per crear: de testicle, etc.), i així la nova categoria l'hagués pogut penjar Categoria:Malalties del sistema reproductor masculí i de Categoria:Càncer... però veig que em repeteixo com l'all. Vaig aprofitar i vaig reeditar l'esquema que conté.
També em va arribar una possible apnea del son, en la reunió que havíem tingut amb l'ORL es va dir que estaria bé incloure la puntuació de Mallampati. No tenia el dibuix de la puntuació, el vaig trobar pel Google imatges i llestos; però em va semblar bé que estigués el dibuix a la Viquipèdia; així el vaig fer i a continuació l'article; vaig col·locar el dibuix a les altres wikis. El vaig deixar penjat d'una inexistent Categoria:Anestesiologia. A continuació (i amb el teu esperit d'eliminar els enllaços en vermell) vaig anar a apnea del son, i ai l'as!: estava fusionat amb apnea, els vaig separar, i au!: redirecciona les altres wikis doncs estava mal enllaçat... Avui repassant l'enllaç he anat a traqueotomia, he afegit la discusió i he creat la Plantilla:Infotaula intervenció. Buscant intervencions he trobat dins Categoria:Tècniques quirúrgiques el capó i la pularda: molt ben categoritzats :).
Ara estic enfeinat en la web de codificació de la Classificació Internacional de Malalties, i el cap de setmana vam estar fent un programa d'enregistrament de lesions de retina amb el meu fill que marxarà a ampliar la seva especialitat d'oftalmologia...
Una abraçada i segueix sense menjar carn!.
--Jmarchn (disc.) 08:18, 1 feb 2011 (CET)
Anys i anys, per molts anys...
[modifica]Espero que hagis gaudit del dia plenament, Galazan! Aprofita, que encara en queda una mica... Per molts anys! :-) --Judesba (digues...) 21:06, 7 feb 2011 (CET)
- Com a usuària habitual de la tercera dècada et diré que no està pas tan malament, encara que la vintena... tenia la seva gràcia! :-) Així que t'has estat la tarda a la viquipèdia, eh? Doncs això significa que no t'has passat pel Cara-llibre ni t'has mirat els missatges de correu... Aix, què en farem, de tu??? Quin jovent! :-P Petons llunyans! --Judesba (digues...) 21:18, 7 feb 2011 (CET)
- Ja me n'he adonat, jejeje. :-D --Judesba (digues...) 17:27, 11 feb 2011 (CET)
Iepa, no m'ho havies pas dit (sort dels CR), felicitats!! A veure quan tornem a coincidir en algun lloc--Castor (disc.) 21:26, 7 feb 2011 (CET)
Això és tot!
[modifica]No sé com cercar les referències per a això és tot!, com ho faig?--Sebasweee (disc.) 17:32, 10 feb 2011 (CET)
- gràcies--Sebasweee (disc.) 18:00, 10 feb 2011 (CET)
Prohibició franquista de llibres
[modifica]Saludos, te copio el parrafo en que se basó mi edición en la wikipedia inglesa.
És cert que alguns llibres esquivaven aquesta prohibició: certs llibres religiosos (sotmesos a la censura eclesiàstica), sobre tot si havien estat publicats abans de la guerra, i alguns llibres d'autor amb poca difusió.
Eso mas o menos dice lo que decía mi edición.
Boynamedsue (disc.) 20:35, 13 feb 2011 (CET)
Igual es la palabra "banned" que te ha causado problemas, en inglés "to ban" significa una prohibición total, si se publica solo un libro legalmente en Catalán, no se puede usar la palabra "banned".
Aqui hay otra edición que deja el tema mas claro.
Saludos
Boynamedsue (disc.) 21:00, 13 feb 2011 (CET)
De cap manera
[modifica]De moment no ha contestat clarament a la pregunta directa. S'ha limitat a evasives amagant-se darrere de la suposada normativa. Quan contesti sense embuts sabrem si no era per tant o si potser encara t'has quedat curt en els qualificatius. M'agradaria que t'haguessis equivocat, tot i que no tinc gaires motius per ser optimista. --Gomà (disc.) 13:24, 20 feb 2011 (CET)
Agairia que quan parles d'altres persones, com quan fas referència a membres de WM-ES entre els que em trobe, no emprares paraules ofensives ni insults, que són clarament una falta d'etiqueta, com quan dius que som una xusma. Per la meva part no has rebut cap insult, així que t'agrairia el mateix tracte. Una cosa és que no tinguem les mateixes idees i l'altra insultar, que trobe totalment fora de lloc. Gràcies. --Millars (disc.) 21:20, 21 feb 2011 (CET)
- Això no justifica res. Però no tinc res més a dir. Adéu. --Millars (disc.) 22:19, 21 feb 2011 (CET)
CNs
[modifica]Aquest any l'estic dedicant a referenciar articles, i abans de retirar els comentaris de CNs em tiro una estona buscant pel google, i dels que no trobo absolutament res o trobo que son falsos (que de tot n'hi ha), els retiro, perquè no puc provar la certesa de l'afirmació, i els que trobo referències indirectes adapto el texte per que encaixi amb les referències trobades. Dedico una bona estona a cada una de les referències solicitades. Si estàs segur de la certesa i no es troba la referència, millor que no la solicitis, perquè estic intentant que per la propera quinzena estem per sota dels 2000 articles. --Panotxa (disc.) 15:32, 26 feb 2011 (CET)
- Abans de retirar qualsevol frase de les que es demanen referències, busco i rebusco les referències. Si no soc capaç de trobar-ne cap, i algú les ha demanat, i fa setmanes que se n'ha sol·licitat, esborro la frase dubtosa. Torno a dir-te que si no vols que esborri frases que creus que son certes però de les que no serem capaços de trobar cap referència, no demanis les citacions, perquè tot ha de ser verificable per fonts externes. Fixa't en les meves contribucions del darrer mig any i veuràs que els esborrats de frases son el menys de la meva feina, doncs de la majoria es troben, o es corregeixen les inadecuades. --Panotxa (disc.) 01:46, 15 maig 2011 (CEST)
Almodí
[modifica]Hola! Doncs, la veritat és que no et serviré de massa ajuda perquè ja fa dos anys que visc al Montsià i vaig deixar el susdit diccionari a casa dels meus pares a Sabadell... De totes maneres, a l'Enciclopèdia Catalana escriuen aquest mot amb accent (http://www.enciclopedia.cat/fitxa_v2.jsp?NDCHEC=0157659&BATE=almod%25C3%25AD) i al Diccionari català-valencià-balear fan el mateix (http://dcvb.iecat.net/) amb l'afegitó que també accepten la grafia "almudí". Al TERMCAT també surt almodí, tot i que no es refereix a l'edifici sinó a l'impost que gravava els cereals. Espero que tota aquesta informació dissipi els teus dubtes sobre l'esmentada paraulota!--Panellet (disc.) 21:50, 28 feb 2011 (CET)
Gabriel Alomar
[modifica]Crec que t'has precipitat en el reanomenament. Un article que estava així del 2006 mereix almenys una discussió abans de canviar-li el nom. En aquest cas, a part de les referències que he posat al text, hi ha la majoria de fonts mallorquines (entitats i noms de carrers inclosos). Una cerca Google Books també aclareix bastant: "Gabriel Alomar i Villalonga": 116 resultats, "Gabriel Alomar i Vilallonga": 14 resultats. (al cercador general de Google, 137 000 en front de 8 000). Pau Cabot · Discussió 19:56, 2 març 2011 (CET)
- Pot ser degut a la castellanització del nom, però si aquest és el nom més usat del personatge en català, nosaltres no som qui per canviar-ho. Les referències comanden i la GEC no és la bíblia. Hi ha altres fonts. Pau Cabot · Discussió 20:16, 2 març 2011 (CET)
- Entenc que no tenguis la GEM a mà, però em costa de creure que no tenguis Google ni puguis visitar els enllaços que ja duia el propi article. Jo crec que la solució sensata és revertir el reanomenament i demanar ajuda a algú que ens pugui donar llum com Vriullop (polítiques de la Viquipèdia) o Enric (en la part lingüística). Pau Cabot · Discussió 08:51, 3 març 2011 (CET)
- Jo ja t'he dit que jo revertiria els canvis. Si ho creus convenient, pots fer-ho. En la meva opinió, almenys hi ha el dubte sobre el reanomenament (supòs que estarem d'acord en això) i el canvi es va fer sense consens. Potser en aquell moment no hi havia referències, però ara ja n'hi ha ... Pau Cabot · Discussió 09:07, 3 març 2011 (CET)
- Entenc que no tenguis la GEM a mà, però em costa de creure que no tenguis Google ni puguis visitar els enllaços que ja duia el propi article. Jo crec que la solució sensata és revertir el reanomenament i demanar ajuda a algú que ens pugui donar llum com Vriullop (polítiques de la Viquipèdia) o Enric (en la part lingüística). Pau Cabot · Discussió 08:51, 3 març 2011 (CET)
Joventut Nacionalista de Catalunya
[modifica]Bona tarda, S'ha modificat el text per tal de complir els requisits de neutralitat, text enciclopedic i fonts de referència. Si hi ha alguna sugerència més fer-me-la saber. Seguirem treballant per continuar incorporant millores.
10è aniversari
[modifica]compto amb tu el dia 19, eh? Estic fent recordatoris als que vau dir que sí. Carrer Bilbao 212 a partir de les 10. Mentrestant per escalfar motors passa la informació per correu a tots els teus coneguts, volem que vagin passant al llarg del dia --barcelona (disc.) 17:41, 12 març 2011 (CET)
David Bisbal van Bylen
[modifica]He rebut la teva petició, si mires per internet veuras un munt de pàgines webs d'info sobre ell, del seu grup musical i és molt conegut. He fet altres tipus de pàgines com aquesta i no me han dit res, sobre tot quan hi ha tanta info del personatge. ARA BE SI TROBES QUE HO HAS DE LLEVAR, OK, NO HO TROB LÒGIC, PERÒ TU MATEIX. Discutir NO. Tu veuras. Salut i força. Joan d'Erill.--217.168.0.187 (discussió) 15:10, 16 març 2011 (CET)
Punt de vista
[modifica]Hola Galazan, estic intentant arribar a un consens amb l'usuari Lomaxx sobre les plantilles successories en l'article dedicat a Alfons XII d'Espanya. T'agrairia que, si tens temps i et vaga, donessis el teu punt de vista aquí. Faré la mateixa petició a un parell d'usuaris més; gràcies per endavant.--Georg-hessen (enraona'm) 23:24, 16 març 2011 (CET)
Nineta
[modifica]Bon nit Galazan.No entenc massa el que s'ha de fer i el que em demaneu.Si us plau us demanaria que m'ajudessiu. Els comentaris de Paucabot no els he esborrat espressament,si de cas ha passat sense saber-ho perquè com dic sóc força nova en això.No vull esborrar cap comentari de ningú espressament i l'avis de que tinc massa avisos i que s'em pot blocar tot i considerar-se acte vandàlic el trobo molt desmesurat perquè no és pas la meva intenció fer res semblant. Un cop dit això,demanaria si us plau que s'em pogués ajudar amb el meu article.L'he arreglat i he posat les referències a dos llibres.No tinc cap més informació. Moltes gràcies per la teva atenció.Nineta
(tampoc sé posar el codi.ho sento.us demano una mica de comprensió.moltes gràcies)—el comentari anterior sense signar és fet per Nineta (disc. • contr.) --Galazan (disc.) 09:26, 18 març 2011 (CET)
Bona nit Galazan.Gràcies pel teu oferiment d'ajuda.Mira simplement vull incloure aquest cantaire i compositor a la viquipedia. Em pensava que ho havia fet bé.Ja vaig rectificar alguna cosa i posar la referència que sé,però les pàgines no les sé perquè el llibre esmentat no el tinc.He mirat d'altres cantaires i no posa pas les pàgines..no sé que més posar-hi.Em pensava que era més simple.És el llibre que parla d'aquesta persona però no hi ha res més. Com puc arreglar l'article doncs? Quan parlo de codi vull dir el que diu que he d'utilitzar per signar però no el sé pas. Gàcies i bona nit.Nineta—el comentari anterior sense signar és fet per Nineta (disc. • contr.) --Galazan (disc.) 01:08, 18 març 2011 (CET)
Subtítol
[modifica]Hi ha algun motiu per canviar el subtítol?--Georg-hessen (enraona'm) 10:05, 20 març 2011 (CET)
- Mmmmm, concepte modern....Mmmm. Tens raó quan dius que pot induir a confusions, però és perquè és un terme amb polisèmia, té diversos significats. Un dels significats seria el concepte modern d'Espanya, però n'hi ha més d'un de concepte. En aquella època pels comtes de Barcelona significava la terra dels musulmans, allò que els musulmans anomenaven al-Àndalus. Les cites dels documents comtals de Barcelona són clares quan parlen de que van a fer la guerra «conta Espanya», que han «anat a Espanya», que han «subjugat a Espanya», etc. A veure, i si hi poso Guerres contra els sarraïs d'Espanya, et semblaria millor així? I ja que ha sortit el tema, em pots fer un favor. Els "reis d'Espanya" que tenim a la viquipèdia havien estat sempre amb el títol "de Castella" fins a Ferran VII, a partir del qual, amb Isabel II, prenen de manera oficial el títol de reis d'Espanya. Tots sabem que ja des de Carles V havien emprat la forma de reis de les Espanyes i succedanis per l'estil, però fins a Isabel II no és un títol oficial. Hi ha un usuari però, Lomaxx, que ha fet tot un seguit de reanoments salvatges i sense consensuar canviant el títol a "de Espanya" en varis d'aquests reis. N'hi ha 1 en concret, que ha cardat un cacau increïble, perquè no sap ni com fer un reanomenament, i l'ha liat bastant. Total, que si pots desfer totes les seues edicions per deixar-ho com estava fins ara: Carles IV de Castella. Jo no ho faig perquè no vull caure en les seues provocacions i guerres d'edicions. En fi, que a veure si pots arreglar això: Carles IV de Castella (que hauria de tornar a ser el títol original de l'article com ha estat fins ahir), i això haurien de ser les redireccion: Carlos IV d'Espanya, Carles IV d'Espanya i Carles IV d' Espanya (*fixa't en l'espai abans de la E d'aquesta versió: respon a un consens de la wiki del 2007 sobre apòstrofs, i per tant hauria de ser una redirecció, no com ho ha deixat l'usuari Lomaxx que és el títol de l'article). Hi ja no et dic lo bojos que han anat els bots intentant relligar totes les pàgines de discussió. En fi, que si pots desfer aquest desgavell de redireccions creuades. Gràcies :) --Georg-hessen
(enraona'm) 15:05, 20 març 2011 (CET)
- Tinc entès que en Paucabot té l'enciclopèdia de Mallorca. Pregunta-li.--KRLS , (disc.) 21:15, 20 març 2011 (CET)
- A vegades sembla que ens ho passem bé tirant-nos pedres sobre la nostra teulada. Bé, si el criteri és aquest, ja no insistiré més. Coses com aquestes desmotiven la veritat. Faré una passada citant la referència de l'enciclopèdia catalana a fi d'evitar que tiri més enrere, que al final acabarem a la wiki en català amb el Carlos I de España y V de Alemania mentre en posem de cara al sol. En fi... ho vaig intentar tant com vaig poder...--Georg-hessen
(enraona'm) 13:20, 21 març 2011 (CET)
- Lo dels acadèmics no t'ho puc replicar. Però sí que et puc comentar que a la wiki en català conceptes com el de Països Catalans s'empren més enllà del que els nostres acadèmics utilitzen. Així doncs .... què quedem? O tots moros o tots cristians, no? En fi.... I en quant a l'argument que la història va ser la que va ser, això no ho he dubtat mai, doncs es tracta precisament d'això mateix; allò que poso en dubte és com expliquem i divulguem allò que, realment, va ser. És a dir, ho expliquem com allò que realment va ser, o ho expliquem com els que venceren han dit que va ser? Forçant un exemple per exposar la idea més clarament, si els nazis hagueren vençut a la segona guerra mundial, creus que serien «objectius»[sic] a l'hora d'interpretar allò que realment va succeir? Sincerament t'ho creus? Estaríem sent realment «objectius», si ens limitéssim a repetir i repetir i repetir la seua interpretació «objectiva» dels fets? En fi.... Ja et dic, entenc el teu parer i ja no donaré més del meu temps batallant en el tema. Jo ja he complert i ja em semblaria prou que entenguessis el meu parer. --Georg-hessen
(enraona'm) 14:19, 21 març 2011 (CET)
- :) Sí,... i No. Quan em canviares el subtítol de l'article de l'Ermessenda, i cito textualment, «Espanya és una paraula que pot induir a confusions ja que és un concepte modern». Te n'adones? .... M'esborres un subtítol que empra el concepte Espanya amb rigor a les fonts i en el seu context plè, i ara em demanes que tingui màniga ampla, que encara que no ho era de dret, ho era de fet: «El fet és aquest, és a dir que no és una qüestió de divulgació sinó de fet». Quan passem del rigor estricte i renunciem a voler explicar els conceptes que poden induir a confusions, estem renunciant primer de tot a ser «objectius»[sic] per passar a ser parcials i subjectius, "ja m'entens", "ja saps el què vull dir", "de fet era això"; això no és esser ni rigorosos ni objectius. I en segon terme però no menys important, estem donant credibilitat històrica a un argumentari polític que es fonamenta, justa i precisament, en no voler explicar ni acceptar que la paraula Espanya té diversos significats i pot induir a error. En virtut d'això, jo podria citar-te a Jaume I i demostrat-te que era un gran espanyolista, doncs al Llibre dels fets se n'orgulleix d'Espanya i de ser espanyol un parell de cops. Si a mí ningú mai no m'ha explicat que la paraula Espanya té diversos significats, si a mi m'han privat de conèixer, amb rigor i objectivitat, que es tracta d'una paraula polisèmica, puc ser molt fàcilment manipulat. I si la viqui en català el què pretén és renunciar a la seva voluntat de recollir tot el saber existent, per a reduir-se a repetir, acrítica i cegament, una fal•làcia argumentativa amb rerefons polític, doncs què més hi puc fer-hi? Que és una qüestió de futur, i es clar! Però resulta molt difícil guanyar una partida quan el teu adversari està fent servir cartes marcades, i tu tot i ser-ne conscient, no només no demanes cartes noves i netes, sinó que et complaus a jugar amb les seves cartes marcades; i quan a sobre fa trampes, i de les grosses i en tota la teva cara, el què fas és justificar-lo i dir: "bééee...si en el fons, de fet, té raó". Ara, com se te t'acudeixi a tu jugar igual de brut que ells, et salten com lleons. O es que no vas veure com a l'article de l'Ermessenda poc temps els hi va faltar per denunciar que "Catalunya no existía todavía en esa epoca!", "Este personage gobernó condados, no Catalunya". Jo aleshores no et vaig veure responent-li al veí intrús: "de fet, ja ho era". En fi....no t'atabal·lo més. Disculpa'm si el meu to no és l'adecuat i gràcies per les reflexions Galazan, sempre és un plaer encara que no coincidim. --Georg-hessen
(enraona'm) 17:07, 21 març 2011 (CET)
- :) Sí,... i No. Quan em canviares el subtítol de l'article de l'Ermessenda, i cito textualment, «Espanya és una paraula que pot induir a confusions ja que és un concepte modern». Te n'adones? .... M'esborres un subtítol que empra el concepte Espanya amb rigor a les fonts i en el seu context plè, i ara em demanes que tingui màniga ampla, que encara que no ho era de dret, ho era de fet: «El fet és aquest, és a dir que no és una qüestió de divulgació sinó de fet». Quan passem del rigor estricte i renunciem a voler explicar els conceptes que poden induir a confusions, estem renunciant primer de tot a ser «objectius»[sic] per passar a ser parcials i subjectius, "ja m'entens", "ja saps el què vull dir", "de fet era això"; això no és esser ni rigorosos ni objectius. I en segon terme però no menys important, estem donant credibilitat històrica a un argumentari polític que es fonamenta, justa i precisament, en no voler explicar ni acceptar que la paraula Espanya té diversos significats i pot induir a error. En virtut d'això, jo podria citar-te a Jaume I i demostrat-te que era un gran espanyolista, doncs al Llibre dels fets se n'orgulleix d'Espanya i de ser espanyol un parell de cops. Si a mí ningú mai no m'ha explicat que la paraula Espanya té diversos significats, si a mi m'han privat de conèixer, amb rigor i objectivitat, que es tracta d'una paraula polisèmica, puc ser molt fàcilment manipulat. I si la viqui en català el què pretén és renunciar a la seva voluntat de recollir tot el saber existent, per a reduir-se a repetir, acrítica i cegament, una fal•làcia argumentativa amb rerefons polític, doncs què més hi puc fer-hi? Que és una qüestió de futur, i es clar! Però resulta molt difícil guanyar una partida quan el teu adversari està fent servir cartes marcades, i tu tot i ser-ne conscient, no només no demanes cartes noves i netes, sinó que et complaus a jugar amb les seves cartes marcades; i quan a sobre fa trampes, i de les grosses i en tota la teva cara, el què fas és justificar-lo i dir: "bééee...si en el fons, de fet, té raó". Ara, com se te t'acudeixi a tu jugar igual de brut que ells, et salten com lleons. O es que no vas veure com a l'article de l'Ermessenda poc temps els hi va faltar per denunciar que "Catalunya no existía todavía en esa epoca!", "Este personage gobernó condados, no Catalunya". Jo aleshores no et vaig veure responent-li al veí intrús: "de fet, ja ho era". En fi....no t'atabal·lo més. Disculpa'm si el meu to no és l'adecuat i gràcies per les reflexions Galazan, sempre és un plaer encara que no coincidim. --Georg-hessen
- Lo dels acadèmics no t'ho puc replicar. Però sí que et puc comentar que a la wiki en català conceptes com el de Països Catalans s'empren més enllà del que els nostres acadèmics utilitzen. Així doncs .... què quedem? O tots moros o tots cristians, no? En fi.... I en quant a l'argument que la història va ser la que va ser, això no ho he dubtat mai, doncs es tracta precisament d'això mateix; allò que poso en dubte és com expliquem i divulguem allò que, realment, va ser. És a dir, ho expliquem com allò que realment va ser, o ho expliquem com els que venceren han dit que va ser? Forçant un exemple per exposar la idea més clarament, si els nazis hagueren vençut a la segona guerra mundial, creus que serien «objectius»[sic] a l'hora d'interpretar allò que realment va succeir? Sincerament t'ho creus? Estaríem sent realment «objectius», si ens limitéssim a repetir i repetir i repetir la seua interpretació «objectiva» dels fets? En fi.... Ja et dic, entenc el teu parer i ja no donaré més del meu temps batallant en el tema. Jo ja he complert i ja em semblaria prou que entenguessis el meu parer. --Georg-hessen
- A vegades sembla que ens ho passem bé tirant-nos pedres sobre la nostra teulada. Bé, si el criteri és aquest, ja no insistiré més. Coses com aquestes desmotiven la veritat. Faré una passada citant la referència de l'enciclopèdia catalana a fi d'evitar que tiri més enrere, que al final acabarem a la wiki en català amb el Carlos I de España y V de Alemania mentre en posem de cara al sol. En fi... ho vaig intentar tant com vaig poder...--Georg-hessen
- Tinc entès que en Paucabot té l'enciclopèdia de Mallorca. Pregunta-li.--KRLS , (disc.) 21:15, 20 març 2011 (CET)
ISPC
[modifica]Bon dia! Soc en Lluquet, em vas proposar ampliar l'article sobre l'Institut de Seguretat Pública. Moltes gràcies per l'oferiment. A veure si en uns dies, m'hi puc posar i ho faig. Perdona per haver trigat tant a contestar-te. Una abraçada!—el comentari anterior sense signar és fet per Lluquet (disc. • contr.) --Galazan (disc.) 12:33, 21 març 2011 (CET)
Música i Festa a Palafrugell
[modifica]Hola Galazan,
Soc nou i faig el que puc. Si consultes la pàgina que he publicat veuràs que ja hi hep posat enllaços interns i externs. M'agradaria poder solucionar això dels criteris d'admissibilitat: crec que es aixo el que em falta. Podries comentar-me breument perquè no puc entrar una ressenya sobre aquest llibre? T'ho agrairia. He llegit per aqui que havia de posar-hi fonts. No sé si ho he fet bé però he posat la noticia que va sortir al diari. M'agradaria posar-hi una fitxa (amb ISBN) com les que he vist que es fa amb els llibres i una imatge però tampoc se com fer-ho. Per cert. he publicat tb la pàgina Oriol Oller, que tb se m'ha instat que s'esborrarà. L'he rectificat (idem anterior). Pots dir-me si està correcte? gràcies. Grankiwi (disc.) 23:36, 22 març 2011 (CET)Grankiwi
Recorda: En crear un article, comprova a l'enllaç de l'esquerra "Què hi enllaça" que no estiguis creant una pàgina òrfena. Si no enllaça cap pàgina a la que has creat, cal cercar almenys un article adequat des d'on crear-hi un enllaç.
Aquest recordatori és en motiu de les teves contribucions a l'article Amurada.
Crec que s'hauria de moure al Viccionari. --Bestiasonica (disc.) 11:13, 23 març 2011 (CET)
Aixecament de l'Alt Llobregat
[modifica]Ei Galazan, em sap greu dir-te que l'article Aixecament de l'Alt Llobregat que vas començar ara fa ben bé un més està repetit. També hi ha Revolta de l'Alt Llobregat. T'ho dic perquè tinguis pendent que s'hauria de fusionar. Per cert, he vist que vas creant articles amb la A del diccionari d'història de Catalunya, com vas dir; quan en creïs categoritza'ls també per Categoria:Història de Catalunya per comarca i pel període històric corresponent, que sinó la categoria principal d'història de catalunya s'omple innecessàriament. Gràcies. --Catalaalatac (Parlem-ne, WLM) 17:25, 1 abr 2011 (CEST)
Proposta d'esborrament de la pàgina Àrea d'Organització i Qualitat
[modifica]Hola, s'ha proposat l'eliminació de la pàgina «Àrea d'Organització i Qualitat», que heu fet o en què heu col·laborat significativament.
Esteu convidat a participar en la discussió relativa a aquesta proposta. Si no esteu familiaritzat amb el procés, podeu llegir-ne les normes i polítiques a «Viquipèdia:Esborrar pàgines». No us ho prengueu com una qüestió personal, intenteu entendre'n els motius i demaneu-ne aclariments si cal.--Pau Cabot · Discussió 10:14, 2 abr 2011 (CEST)
Re: Petició d'intervenció a un moderador
[modifica]Bones, Galazan! He llegit els teus comentaris aquí, que fins ara no havia vist. Gràcies per les teves paraules. Salut! --Judesba (digues...) 00:08, 8 abr 2011 (CEST)
Càrrega a Commons
[modifica]Galazan, Sóc en Joan Rocaguinard, el que ha treballat força en indumentària, etc. Tinc un problema en carregar fitxers de fotos a Commons, quan no són obra meva, sinó obtinguts d'algun lloc web que deixa llibertat d'ús de les imatges. Empleno totes les caselles, crec que correctament, però quan pico a desar sempre em diu que no hi he proporcionat una llicència acceptable, o que no he indicat l'origen. I no és veritat. No tan sols ho faig tot com em demanen, sinó que ho faig idènticament que algun fitxer ja existent a Commons, i que és pres del mateix lloc web que el meu. Necessito aquestes imatges, que són perfectes per a il·lustrar determinats articles, i no hi ha manera que me les accepti. De fet, una, que ara intento carregar, ja me la va esborrar fa temps per això mateix. Francament, no sé com sortir-me'n.Podries ajudar-m'hi? Gràcies per endavant.Joan Rocaguinard (disc.)
Commons, bis
[modifica]Galazan, Temps ençà vaig aconseguir de carregar algun fitxer que no havia creat jo, però al cap d'uns dies me'l van esborrar perquè, segons sembla, violava drets d'autor (drets d'autor sobre fotografies anteriors a 1920 sovint reproduïdes en tot de publicacions en múltiples llengües al llarg del temps). [Per cert: si pertanyen a un arxiu públic, no són de lliure domini?] El cas és que ara no aconsegueixo ni carregar-los, els fitxers. Sí que m'asseguro de triar l'opció de llicència que crec més adient, però triï la que triï em diu que no és vàlida. Per exemple, l'últim intent va ser triar "document publicat als EUA abans de 1923" (ho fou el 1920); i no res. El cas és que per a tot el que fa a permisos he copiat el que havien fet altres que han pujat a Commons imatges preses d'aquell mateix lloc; però en el meu cas això no sembla que funcioni. El que no faig és enviar cap permís explícit escrit: de debò que això és imprescindible? No els ho he demanat mai, i tampoc no m'hi veig amb cor, perquè, simplement, et deixen les imatges en lliure disposició i et demanen que quan le usis n'indiquis la procedència i prou, que és ben bé el que faig; essent així les coses, trobo que està de més anar marejant-los amb peticions de permís específic per a cada foto que se m'acudeixi copiar-los (i no m'estranyaria que es desentenguessin d'aquesta mena de problemes). És a dir: el sistema de Commons (que m'imagino que és automàtic), no és capaç d'entendre aquesta situació, és a dir, que la font d'on prenc les imatges permet copiar-les indicant-ne origen? Caram! Gràcies per tot. Joan Rocaguinard (disc.)
article clau
[modifica]ens manca un article que considero clau, Història de la Unió Europea, bastant demanat, potser et vindrà de gust fer-lo o delegar-lo --barcelona (disc.) 19:40, 30 abr 2011 (CEST)
- heheh clar que demano extensos, perquè són importants. No pateixis, vés fent--barcelona (disc.) 11:36, 1 maig 2011 (CEST)
Acadèmies
[modifica]No hi va haver resposta a la discussió Categoria Discussió:Acadèmies i d'això ja en fa mig any. Em pensava que no hi veies inconvenient ... Pau Cabot · Discussió 10:54, 1 maig 2011 (CEST)
- Encara hi som a temps de subdividir-les. Ara les tenim repartides per Categoria:Institucions científiques, Categoria:Institucions lingüístiques i una nova categoria que he creat: Categoria:Acadèmies militars. De totes maneres, no veig clar que aquestes institucions tenguin res en comú conceptualment, més enllà del nom. Pau Cabot · Discussió 11:39, 1 maig 2011 (CEST)
- Sí, tenen en comú l'origen del nom, però no el concepte. Pau Cabot · Discussió 14:08, 1 maig 2011 (CEST)
- A :en tenen una categoria similar: en:Category:Academic institutions, però inclou moltíssimes coses, incloent les acadèmies militars. Pau Cabot · Discussió 14:22, 1 maig 2011 (CEST)
- Jo crec que el tema complicat és definir el que és i el que no és una acadèmia. Si ho deixam ben clar, no tenc inconvenient en que es torni a crear la categoria. Pau Cabot · Discussió 15:41, 1 maig 2011 (CEST)
- La definició em sembla bé. Quines dues categories dius? Pau Cabot · Discussió 16:30, 1 maig 2011 (CEST)
- No m'agraden gens els noms. Són molt poc plans. No hi ha manera de fer-ho més senzill? Pau Cabot · Discussió 16:38, 1 maig 2011 (CEST)
- Què tal Categoria:Institucions científiques i Categoria:Centres educatius? Pau Cabot · Discussió 16:47, 1 maig 2011 (CEST)
- Jo no hi veig aquesta necessitat de fer una categoria per una cosa tan poc concreta i que té més sentit històric que definició actual, però potser tens raó. Perquè no ho proposes a la taverna, així més gent hi podrà dir la seva? Pau Cabot · Discussió 17:10, 1 maig 2011 (CEST)
- Què tal Categoria:Institucions científiques i Categoria:Centres educatius? Pau Cabot · Discussió 16:47, 1 maig 2011 (CEST)
- No m'agraden gens els noms. Són molt poc plans. No hi ha manera de fer-ho més senzill? Pau Cabot · Discussió 16:38, 1 maig 2011 (CEST)
- La definició em sembla bé. Quines dues categories dius? Pau Cabot · Discussió 16:30, 1 maig 2011 (CEST)
- Jo crec que el tema complicat és definir el que és i el que no és una acadèmia. Si ho deixam ben clar, no tenc inconvenient en que es torni a crear la categoria. Pau Cabot · Discussió 15:41, 1 maig 2011 (CEST)
- A :en tenen una categoria similar: en:Category:Academic institutions, però inclou moltíssimes coses, incloent les acadèmies militars. Pau Cabot · Discussió 14:22, 1 maig 2011 (CEST)
- Sí, tenen en comú l'origen del nom, però no el concepte. Pau Cabot · Discussió 14:08, 1 maig 2011 (CEST)
Felip Aner d'Esteve
[modifica]Com és que esborres una referència que estava demanada i he afegit en aquest article? No entenc la reversió, i menys el resum. --Panotxa (disc.) 22:02, 5 maig 2011 (CEST)
- Segueix l'enllaç i veuràs com diu que el personatge va morir a Cadis el 1812. Entenc que si creus que aquesta referència és incorrecta, et toca buscar fonts que la contradiguin o explicar per què aquesta no és fiable, però no esborrar la meva referència aportada. Per ser-te sincer, coneixia és aquest personatge fins que he buscan les dades de la seva mort per la {{CN}} --Panotxa (disc.) 06:29, 6 maig 2011 (CEST)
GEI
[modifica]Hola, fa temps que el vaig fer. Si no recordo malament, va ser traducció de l'article en català i, un altre usuari, el va editar més. Salutacions, --by----> Javierito92 (Missatges aquí) 17:06, 14 maig 2011 (CEST)
Ripoll
[modifica]D'entrada dir que no tinc clara la seva "legalitat": una de les fonts secundàries, que les publicà el 1972, és La Basílica del monestir de Santa Maria de Ripoll de monsenyor Eduard Junyent i Subirà; arxius web aquí. L'altra font, aquesta terciària, és d'una plana web, però desconec la font secundària; arxius aquí. En cap dels casos conec la font primària, però per la "qualitat" dels arxius òbviament són molt antigues; per acotar encara més una data, especificar que la reconstrucció de l'abadia s'inicà el 1885-86 i s'acabà el 1893, de manera que els daguerreotips (no són ni fotos encara) són anteriors al 1885-86. En base a aquesta data les vai pujar amb llicència pd-old. Creus que hi pot haver algun problema de "legalitat"?.--Georg-hessen (enraona'm) 12:50, 16 maig 2011 (CEST)
- Buuuuuuuuuuuuf, merci! Bona feina ;) --Georg-hessen (enraona'm) 13:34, 16 maig 2011 (CEST)
- Si vols biblio: El silenci de les campanes. La persecució religiosa durant la Guerra Civil (Proa) de Jordi Albertí
Guillem Chacon
[modifica]Hola Galazan, com va? escolta'm, avui he estat repassant l'entrada i ja no veig que més millorar o corregir, allà on no he trobat referències ho he esborrat a l'espera de trobar-les, però per mi ja està.
Gràcies! Bon cap de setmana!
Crisju
[modifica]Bones! La veritat és que és la primera vegada que entrem una paraula a la viquipèdia. Són noves amb aquest tema. No entenem molt bé el que ens esteu informant. Què ens ho podrieu explicar? Sabeu quins passos s'han de seguir per penjar-la? Abans de començar a escriure la paraula, ens en vam mirar d'altres per tal de seguir el mateix format, què no està bé el que hem fet? Quins canvis ens proposeu?
Moltes gràcies pels consells!! --Crisju (disc.) 12:10, 23 maig 2011 (CEST)Crisju
Bones de nou! A part del que hem fet, què creieu que s'hauria d'arregar per complir les condicions del llibre estil?? Tenim un petit dubte, a la taula volem que ens hi surti subapartats, i no sabem com fer-ho, ens podeu ajuda? I ja per últim, ens podrieu dir com es treu l'etiqueta que informa que s'està elaborant??
Moltissimes gràcies!!! --Crisju (disc.) 13:18, 23 maig 2011 (CEST)Crisju
Més dubtes
[modifica]Bones, segons tenim entès, cal lligar la nostra pàguina a altres idiomes. I la nostra pregunta és: com es fa?
Moltes gràcies! --Crisju (disc.) 12:27, 25 maig 2011 (CEST)Crisju
- Si existeix la pàgina que esteu creant en altres idiomes, poseu els enllaços tipus: doble claudàtor cap a la dreta-abreviatura de l'idioma-dos punts-nom de l'article-doble claudàtor cap a l'esquerra. Trobareu exemples d'aquest codi en molts articles ja creats. El pose per veure-lo en editar: en:Global warming. Per exemple l'abreviatura de la viquipèdia en anglès és: en; la de la viquipèdia en francès: fr; la de la viquipèdia en castellà: es.
- Si el nom de l'article en altra llengua és el mateix que el del vostre article podeu usar aquesta eina: http://vs.aka-online.de/globalwpsearch/ Si el nom és diferent caldrà fer una cerca manual pel cercadors de les altres viquipèdies, amb que trobeu un article en altra llengua ja n'és prou, ja que segurament eixe article pot contenir els enllaços als articles en la resta de llengües disponibles.--1l2 (disc.) 11:55, 29 maig 2011 (CEST)
Departament d'Interior de la Generalitat de Catalunya
[modifica]EI, company. Com va?. Aquests dies estan mogudets al voltant del Felip Puig i la càrrega dels mossos (hi ha un comentari a la seva discussió). Han creat l'article Departament d'Interior de la Generalitat de Catalunya que no existia però ha quedat minso. Pensava si el podries ampliar un xic aprofitant el teu coneixement dels departaments dels mossos. Merci, --amador (disc.) 13:48, 28 maig 2011 (CEST)
- Val, ves pensant. Avui he mirat l'historial i no m'agrada que ens limitem a fer redireccions cada cop que canvia de nom. No penso que haguem de fer un article per cadascú (ja saps la meva teoria de la volatilitat de les estructures de l'administració), però si que podria tenir un capítol amb les competències i funcions que tenia sota cada denominació. Salut !--amador (disc.) 20:04, 28 maig 2011 (CEST)
Detenció
[modifica]Em sembla perfecte el reanomenament de Detenció (empresonament).--1l2 (disc.) 11:41, 29 maig 2011 (CEST)
- Hi sóc ara.--KRLS , (disc.) 13:12, 30 maig 2011 (CEST)
Re:
[modifica]Gràcies per l'avís, he mirat el fitxer de la bandera que vaig posar i sembla que és ficticia, i que no hi ha cap pròpia de l'illa de Rodes. Igualment ho preguntaré a Portal:Grècia per si algú m'ajuda! Salut!--Àlex Esp (Discussió) 18:19, 1 juny 2011 (CEST)
Bon dia i gràcies
[modifica]Espere que et va tot molt bé. Vols dir que hi ha/havia una resposta meua i ara no es veu o que no hi he respost. Vaig intentant de fer tantes coses alhora que sé que m'he deixat algunes preguntes per ara. Gràcies per l'aclariment! Fins aviat, records, Claudi/Capsot (disc.) 21:19, 4 juny 2011 (CEST)
Hola, ja ho he corregit,..però retoca-ho al teu gust...ho vaig traduir de es.wiki i allà està malament..;-)--Mcapdevila (disc.) 20:16, 5 juny 2011 (CEST)
Anarquisme
[modifica] Fet! No m'hi puc dedicar a aquest article en concret, tinc una llista molt llarga de temes pendents, però té molt d'interès. --Panotxa (disc.) 20:03, 6 juny 2011 (CEST)
Josep Aparisi i Fins
[modifica]Salut, company! Home, no em sembla bé el que proposes, ja que s'ha demostrat que és un error, l'atribució de Mercader com a segon cognom... Per molt Diccionari d'història que sigui, si comet un error, no s'ha de perpetuar aital error... En el cos de l'article ja s'explica el que fa al cas, i Josep Aparisi i Mercader existeix, amb una redirecció. Un altre tema: no sóc gaire partidari de les trobades que proposes. Dóna records a tothom de part meva, però no hi aniré.--Claudefà (Discussió) (disc.) 23:48, 7 juny 2011 (CEST)
- Ah! El tema de la s/c... Etimològicament hauria de ser amb c, és cert, ja que prové d'Aparició. Per tant, endavant.--Claudefà (Discussió) (disc.) 00:00, 8 juny 2011 (CEST)
Hola, Pau: perdona la intromissió en la Vikipedia en escriure el meu primer article (266983 Josepbosch). Gràcies pel consell i procuraré cenyir-me al que m'indiques (la feina serà meva perquè encara no veig gaire com es munta una pàgina com la que em proposes), encara que jo ja havia pres exemple d'altres articles similars, com ara 38671 Verdaguer - 56561 Jaimenomen - 19539 Anaverdu - 23318 Salvadorsanchez , etc. Sóc el redescobridor de l'asteroide Josepbosch i qui va demanar de posar-li aquest nom. Em dedico a descobrir asteroides i sóc catedràtic de llengua i literatura catalanes.—el comentari anterior sense signar és fet per Josep M. Bosch (discussió • contribucions) 09:05, 9 juny 2011 (CEST).
Princeses i dracs
[modifica]Hola,
Som els creadors de la pàgina "Princeses i dracs". Som estudiants universitaris de grau en Educació Primària i estem realitzant un treball d'activitats interactives pels nostres alumnes. Per aquestes activitats els nens necessiten fonts on consultar i hem creat aquest web perquè el poguin veure. La informació és extreta d'un llibre fiable, i el contingut de la pàgina és curt perquè va dirigit a nens petits. T'agraïriem que no ens el fessis eliminar perquè el necessitem per entregar el treball la setmana que ve. No som experts en la wikipedia i tampoc tenim temps per possar-nos-hi. No ens espatllis la feina... Gràcies.—el comentari anterior sense signar és fet per Princesetes (discussió • contribucions) 21:00, 10 juny 2011 (CEST).
Eleccions de la WMF
[modifica]Eps Galazan, ja has votat en les eleccions? --Castor (disc.) 21:27, 10 juny 2011 (CEST)
Princeses i dracs
[modifica]Hola,
No tenim temps, se'ns tira a sobre! Entenem que no compleix tots els requisits i que per tant haurem d'esperar a l'administrador... però ara més problemes encara! No obstant, si tots vosaltres que ho domineu més voleu modificar-ho podeu fer-ho perfectament i n'estariem molt agraïts. Gràcies per les recomanacions.
Alfons el Magnanim
[modifica]¿Podries dir-me on esta la polemica en aquest canvi? L'unica cosa que he fet es corregir el tema de l'escut (que estava al costa del titol i no dalt o baix, com es costum) i posar el titol de Rei d'Aragó primer, questio on no veig cap errada (un rei sempre es mes important que un compte, per molt potencia que tingui eixe comptat).--Pooma (disc.) 11:33, 13 juny 2011 (CEST)
- Ja se, pero resulta molt complicat pensar en consensuar una paraula. ¿Quin consens es pot acordar quan es tracta d'una paraula o del lloc on posar una paraula? Hi ha poc marge per a consensuar. De totes formes ho intentare en aquest cas.--Pooma (disc.) 11:41, 13 juny 2011 (CEST)
Benjamin Franklin
[modifica]Jo les pàgines les traduïa de Viquidites en castellà, però si no l'hi has trobat, podria ser que l'hagin retirat--Wiki-Wiki 19:39, 14 juny 2011 (CEST)
Aprenent
[modifica]Data del missatge: --Mcapdevila (diguem?) 08:06, 19 de juny (CEST). Pots eliminar aquest avís quan vulguis traient la plantilla {{Resposta}}.
- aquest subprojecte de tenir tots els termes del diccionari és una passada, avisa quan l'enllesteixis que ho celebrarem ;) --barcelona (disc.) 18:41, 24 juny 2011 (CEST)
- heheh no tinc el diccionari per casa, així que t'ho deixo a tu :)--barcelona (disc.) 21:35, 24 juny 2011 (CEST)
Anticlericalisme
[modifica]Tens el costum de tornar a posar els comentaris retirats després d'una cerca exhaustiva que requereixen referències que algú ha posat, amb el criteri que creus que son certes. Sobre aquest darrer tema: cerca en google books: sindicat groc setmana tràgica sense resultats, i google books: dispensa setmana tràgica, tampoc. Per posar només un parell de cerques de les moltes que he fet. El més aproximat, a part de diverses cites com la ja inclosa en l'article, és [1], en el que parla de les dispenses de les classes benestants. Per tant, les afirmacions motivacions que anaven des de la promoció que feia aquesta dels sindicats grocs i fins a la dispensa de què gaudia el clergat d'anar a la guerra no tenen, de moment, cap recolzament bibliogràfic, i per tant han de ser retirades. --Panotxa (disc.) 05:24, 27 juny 2011 (CEST)
- Per això mateix estic dedicant tot aquest any a buscar referències, i proposant nombrosos articles per al seu esborrat. El que poso en dubte, tal com t'he comentat, és la relació directa causa-efecte entre motivacions que anaven des de la promoció que feia aquesta dels sindicats grocs i fins a la dispensa de què gaudia el clergat d'anar a la guerra, que son afirmacions que fas que, sense referències, poden ser considerades 1) no neutrals i 2) investigació pròpia. Ja veus que en molts articles t'afegeixo referències, no esborro textes per res personal. --Panotxa (disc.) 11:44, 27 juny 2011 (CEST)
Delort
[modifica]El fitxer és Fitxer:Joan Delort.png i sí, el puc recuperar. Vols que ho faci? Pau Cabot · Discussió 18:02, 29 juny 2011 (CEST)
Reunió vídeo/Cervesa
[modifica]Hola Galazan! He estat parlant amb la Barcelona i hem decidit que seria hora de fer una reunió per parlar del vídeo amb més profunditat. Com tens aquesta setmana o aquest cap de setmana per venir a Gràcia/Barcelona a fer una petita reunió/cervesa per tirar endavant el vídeo (repartir tasques i demés).--KRLS , (disc.) 14:24, 9 jul 2011 (CEST)
- Haurien de ser dies per la tarda/vespre/nit.--KRLS , (disc.) 14:33, 9 jul 2011 (CEST)
- És possible algun altre dia? I jo com més tard de l'hora sigui millor. En parlem pel xat, si vols que concreti més l'hora, ok? A dinar!--KRLS , (disc.) 15:13, 9 jul 2011 (CEST)
- Galazan. Doncs no el tinc! Passa-me'l per e-mail per favor. Intento parlar amb la Barcelona per quedar una estoneta després de la mani o si més no veure'ns i concretar +.--KRLS , (disc.) 15:41, 9 jul 2011 (CEST)
- Recorda parla amb en Pallares.--KRLS , (disc.) 22:27, 10 jul 2011 (CEST)
- Galazan. Doncs no el tinc! Passa-me'l per e-mail per favor. Intento parlar amb la Barcelona per quedar una estoneta després de la mani o si més no veure'ns i concretar +.--KRLS , (disc.) 15:41, 9 jul 2011 (CEST)
- És possible algun altre dia? I jo com més tard de l'hora sigui millor. En parlem pel xat, si vols que concreti més l'hora, ok? A dinar!--KRLS , (disc.) 15:13, 9 jul 2011 (CEST)
Referències a Marc Márquez
[modifica]Hola Galazan,
He vist que demanaves referències per a unes temporades de l'article Marc Márquez i Alenta que en bona part ja tenien. N'he afegit a les temporades 2010 i 2011, que és cert que no en tenien cap. per tant, he tret l'avís d'afegir-ne.
De tota manera, és veritat que aquest article és molt i molt llarg i en té poques, de referències. Però és que sembla que qui el va fer va traduir-lo de la versió castellana, i en aquella versió, l'article en qüestió no destaca precisament per la qualitat de les seves referències. El que trobo que no podem fer és demanar que qui ha traduït l'article cerqui referències que l'article original no té, i més en un article com aquest ... (S'hi podria estar dies, si en calgués una per notícia). Si ho fem així, podríem desencoratjar força la gent que es dedica a traduir articles. No ho sé, és una opinió.
Salut.--Peprovira (disc.) 20:43, 17 jul 2011 (CEST)
- Galazan, no t'ho discuteixo: La major part seu contingut no és verificable amb referències. Però aleshores quina seria la millor opció? Esborrar totes les seccions que deies? Personalment, et diria que jo gairebé en seria partidari (ja que l'article és injustificadament llarg), però també trobo trist que algú faci traduccions tan faraòniques perquè després se li esborrin. De moment hi torno a posar el teu avís, doncs. Però el problema és que desconec l'operativa. Qui i quan hauria d'esborrar aquestes seccions? (ja veus que no dic posar-hi les referències, ja que seria una feina d'allò més titànica).--Peprovira (disc.) 21:50, 17 jul 2011 (CEST)
- Per descomptat falten algunes referències; crec que el criteri no és la plantilla que hi ha perquè l'article té referències però li manquen algunes referències; millor un comentari a la pàgina de discussió. Si ho fessim així, el 90% dels articles haurien de portar aquesta plantilla perquè sempre hi ha alguna secció (ja no dic articles sencers) sense referenciar o amb manques importants. Tot i així, molt bona feina per conscienciar la importància de les referències.--Peer (disc.) 08:40, 21 jul 2011 (CEST)
Història
[modifica]Segur que tu en sabràs més si és vandalisme o no 2.142.255.36.--KRLS , (disc.) 11:44, 10 ago 2011 (CEST)
D'Aragó
[modifica]Hola Roger, t’escric per parlar sobre la numeració dels reis d’Aragó del Casal de Barcelona. Sé que has desfet el canvis que vaig fer, i suposo que ho has fet amb tota la bona intenció pensant que jo introduïa canvis per desconeixença o mala baba, però res més lluny de la realitat. Estic apunt de llicenciar-me també en història, i he llegit molt sobre el tema de la Corona d’Aragó i Catalunya, especialment sobre l'amplia polèmica nacional de la predita estructura monàrquica, consultant en més d'una ocasió, l’ACA. Sobre la numeració m’ha quedat ben clar que els sobirans de lla monarquia catalano -aragonesa, utilitzaven la numeració (dita modernament catalana) i el cognom Aragó. Això no m' ho invento, ho diuen grans experts com Armand de Fluvià per exemple. Per tant quan Pere III el Cerimoniós deia que s’anomenava: Pere Terç d’Aragó o Pere d’Aragó Terç, era perquè utilitzaven Aragó com a cognom des de Alfons I el Trobador , abandonant el de Berenguer, i utilitzant el nom del seu feu de més categoria nobiliària: el Regne d’Aragó. Ells no tenien una numeració per cada regne, sinó una per tot l'imperi i aquesta la comptaven a partir del seu llinatge la casa de Barcelona o del l'estat principal de la monarquia: Catalunya. La numeració aragonesa no existí fins 1499, vuitanta-nou anys després de la mort de Martí d’Aragó dit l’Humà, i és una invenció de Gualberto Fabricio de Vagad, cronista de Ferran II el Catòlic. El 1499 creà aquesta numeració a la seva Crònica de Aragón. Per tant, si la viquipedia pretén ésser una enciclopèdia científica cal que s’aproximi a la realitat de l’època.
Si t’interessa et puc dir bibliografia.
Que vagi molt bé.
Vibra—el comentari anterior sense signar és fet per Vibra (disc. • contr.) 10:49, 11 ago 2011 (CEST)
- Hola company, Fa dies que em vaig inquietar pels canvis que està fent en Vibra i li vaig comentar al Georg-hessen, però com està enfeinat, només m'ha dit que està malament i que ho hauríem de tirar enrere. Ara he vist que tu també havies comentat el tema amb Vibra i les seves respostes. Jo no hi entenc prou com per ficar-me, però, ja que manifesta que és nou i no entén encara massa el funcionament, li podries comentar que: els canvis de criteris com aquest, primer es discuteixen si no vol provocar una guerra d'edicions de qui ho ha escrit documentadament abans; les referències s'aporten ("si vols et passo referències" no és el criteri); la VP no és font primaria, si té informació d'elaboració pròpia (sense qüestionar el seu rigor), aquest no és el lloc per publicar-la. He vist que t'hi havies dirigit amb l'educació i suavitat que et caracteritza i no voldria espantar ningú i espatllar-te una tasca d'integració d'un potencial historiador, que falta sempre fan. Salut !.--amador (disc.) 07:52, 12 ago 2011 (CEST)
- Benvolgut Amador, sóc en Vibra. Veig que et vas inquietar pels meus canvis, em sap greu i no era la meva intenció inquietar a ningú. Ara ja sé que he de discutir abans de fer-los. No obstant et demano si em podries explicar a quina pàgina puc discutir sobre la numeració regia i a qui li he d’exposar els arguments en que es basen els predits canvis, així com la bibliografia en que es sustenten. Moltes Gràcies per al teva atenció.Vibra (disc.) 09:55, 13 ago 2011 (CEST)
Peronella Ramires
[modifica]Aquí pots veure un exemple ràpid d'un surt el cognom ramires:
http://ca.wikipedia.org/wiki/Casal_d%27Arag%C3%B3 —el comentari anterior sense signar és fet per 81.184.230.171 (disc. • contr.) 10:49, 11 ago 2011 (CEST)
La numeració dels Aragó
[modifica]Hola Galazan, ja he escrit la meva proposta a la Taverna armenentada i amb la bibliografía tant a l’apartat propostes com a novetats. M’agradaria saber si ho he fet bé i conèixer la teva opinió sobre el tema. Moltes gràcies --Vibra (disc.) 10:42, 16 ago 2011 (CEST)
Fiabilitat de la traduccio de la pagina Covanant of Mayors al catala (Pacte d'Alcaldes i Alcaldesses)
[modifica]Bones Galazan!
Aquests dies he estat traduint la pàgina del Covenant of Mayors al català. Algú ha escrit que les fonts no son fiables, però he utilitzat les mateixes fonts que la versió anglesa. Has fet tu el comentari? Em podries donar consell per com puc millorar la pàgina per treure el comentari sobre la manca de fiabilitat?
Moltes gràcies!
Sadhbh (es pronuncia Saif)—el comentari anterior sense signar és fet per SJB (disc. • contr.) 12:31, 19 ago 2011 (CEST)
- Hola Galzan,
ja vaig fer les millores possibles a la pàgina del Pacte dels Alcaldes
http://ca.wikipedia.org/wiki/Usuari_Discussi%C3%B3:SJB
Crec que ara compleix amb els requisits! Podries treure el comentari de manca de fiabilitat? Moltes gràcies!
Sadhbh (SJB)
La numeració dels monarques de la Corona d'Aragó
[modifica]Ei Galazan, ja fa temps que espero que algú comenci al pressa de decisió, perquè jo no en tinc gaire idea. M’agradaria que fos abans del 15 de setembre perquè quan comenci la vida d’estudiant de nou no tindre gaire temps per argumentar. La pots obrir tu? Moltes gràcies i vagi bé. Vibra (disc.) 10:44, 29 ago 2011 (CEST)
La numeració dels monarques de la Corona d'Aragó (II)
[modifica]Hola, què tal? Ahir ja vaig escriure a les novetats de la taverna com crec que ha de ser la proposta final, perquè puguis iniciar la pressa de decissió. Salutacions cordials company. Vibra (disc.) 15:12, 31 ago 2011 (CEST)
Unitat de Brigades d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
[modifica]Hola Galazan.
T'escric en resposta dels teus comentaris.
En primer lloc, gràcies pels consells i pel temps que em dediques.
He vist els teus comentaris sobre l'article "Unitat de Brigades d'Emergència de la Generalitat Valenciana" i he fet uns quant canvis. Espere que siguen suficients.
Mira, estic d'acord amb tu amb que l'article "Brigades d'Emergència" és una mica repetitiu respecte al d'"Unitat de Brigades d'Emergència". Pots esborrar-lo si vols.
Però m'agradaria que tot aquell que cerque el nom de Brigades d'Emergència puga accedir al segon article. Si em pots tirar una ma en aquest sentit t'ho agrairia.
Després et voldria demanar consell sobre com puc afegir fotos a l'article.
Moltes gràcies.—el comentari anterior sense signar és fet per Magdeterramar (disc. • contr.) 18:33, 5 set 2011 (CEST)
Pressa de decissió de la numeració
[modifica]Benvolgut Galazan, acudeixo a tu una vegada més. T’agrairia que pesessis per la pressa de decisió de la numeració dels reis i miressis la proposta 4 feta per Georg-Hessen:
4- Consens adoptat per la viquipèdia des de fa anys, acordat després de la presa de decisions corresponent, i acceptada per tothom fins l'aparició dels capricis de l'usuari Vibra. Nom + epítet: « Pere el Gran »
No aporta res, la qual no aporta ja que és la mateixa que la 3, (bé sense el cognom Aragó), però que serveix per atacar-me a mi, dient que trenco el consens per un caprici. Cal que escrigui això en la proposta? És pot treure la resta per deixar només nom més epitet? Ho hauria canviat, però prefereixo no tocar res i deixar que algú amb més autoritat i experiència com tu ho faci si ho creus convenient.
D’altra banda, a la discussió del tema, apart de dir que no són fonts fiables, afirmació que he refutat àmpliament, m’ha tatxat un paràgraf sencer perquè diu que no aporta informació, (jo crec que el que li molestava és que Eulàlia Duran es doctora en història) però el que no tinc clar és si em la gent em pot tatxar els textos així perquè sí. Bé, m’agradaria saber la teva opinió sobre la refutació quan tinguis temps.
Com sempre moltes gràcies per la teva ajuda i atenció. Vibra (disc.) 23:14, 6 set 2011 (CEST)
- Aprofito la present per fer avinent el proselitisme en una votació [2], així com per sol·licitar-te que revisis profundament tota la documentació aportada respecte aquesta presa de decisions, tant en la plana de discussió, com en tots els canvis que he hagut d'implantar perquè si finalment es decideix tirar endavant aquesta votació, almenys sigui dret a llei d'acord a les fonts reputades i fiables. Et demano doncs que facis una lectura atenta i contrastada de totes les aportacions, bibliografia, referències que hi he realitzat, emprant un temps, unes hores i un esforç que he de treure d'on no podia treure. Si es vol rebatre, demano si us plau que es faci emprant, també, fonts reputades i fiables, enlloc de tornar a copiar/enganxar paràgrafs sencers que he refutat prèviament. La discussió ha de ser constructiva, en base a les fonts, i punt per punt. Copiar/enganxar un altre cop allò que ja s'ha dit, i jo he refutat, dur a una discussió de sords on un argument és repetit fins a la sacietat. Per exemple, un usuari diu que l'estatut d'autonomia de Catalunya es va aprovar el 1968; un altre ho refuta aportant la documentació que refuta l'afirmació anterior demostrant que es el 1979; a partir d'aquest moment, no hi ha més discussió possible, doncs la sentència ha quedat refutada. Per tant, tornar a copiar/enganxar que l'estat es va aprovar el 1968 no du enlloc. Tant sols demano que llegeixis tota la discussió, i que també controlis les respostes, a fi que les respostes a les refutacions no sigui un simple copiar/enganxar, sinó que almenys aportin quelcom nou. Si no s'entra en un joc que no du enlloc. Gràcies per la teva col·laboració i el teu temps.--Georg-hessen (enraona'm) 18:01, 13 set 2011 (CEST)
Hola, Galazan com hauràs notat en Georg-Hessen, ha tornat a fer de les seves. No perquè intenti refutar la bibliografia aportada per mi sinó perquè s’ha dedicat a tatxar i esborrar la meva argumentació; cosa que impedeix la discussió. Per aquest motiu he intentat esborrar tots els canvis que ha fet a la meva argumentació i en la votació, i deixar el nou apartat que ha obert més que refutar-me, (tot i que ja anuncio sense gaire èxit, doncs sóc capaç de desfer els seus arguments, com es podrà veure properament), tanmateix no he pogut perquè ha bloquejat el desfer. Pots veure el que ha fet en l’historial. Siusplau, fes quelcom amb aquest comportament despòtic. Gràcies. Vibra (disc.) 20:17, 13 set 2011 (CEST)
No és per ser pesant, però Galazan, has de fer alguna cosa, perquè on demostrava que en Georg-Hessen que havia manipulat textos d’Eulàlia Duran i de Armand Fluvià per fer-s’ho venir bé amb la seva argumentació, va hi m’ho esborra tot. Ha quedat registrat, mira el 23 de setembre a les 23:10 i a les 23:11: http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquip%C3%A8dia_Discussi%C3%B3:Presa_de_decisions/2011/Sobre_la_numeraci%C3%B3_i_cognom_dels_sobirans_de_la_Corona_d%27Arag%C3%B3&action=history I com et dic això ja és massa, ja savia que la viquipèdia està plena de gent així, però no pensava que això passaria amb usuaris que han tocat i fet tants articles. És indignant. Vibra (disc.) 23:52, 13 set 2011 (CEST)
Això ja és massa
[modifica]No és per ser pesant, però Galazan, has de fer alguna cosa, perquè on demostrava que en Georg-Hessen que havia manipulat textos d’Eulàlia Duran i de Armand Fluvià per fer-s’ho venir bé amb la seva argumentació, va hi m’ho esborra tot. Ha quedat registrat, mira el 23 de setembre a les 23:10 i a les 23:11: http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquip%C3%A8dia_Discussi%C3%B3:Presa_de_decisions/2011/Sobre_la_numeraci%C3%B3_i_cognom_dels_sobirans_de_la_Corona_d%27Arag%C3%B3&action=history I com et dic això ja és massa, ja savia que la viquipèdia està plena de gent així, però no pensava que això passaria amb usuaris que han tocat i fet tants articles. És indignant.
Gràcies per la teva atenció. Vibra (disc.) 23:53, 13 set 2011 (CEST)
Salut Si us plau, llegeix aixó http://ca.wikipedia.org/wiki/Viquip%C3%A8dia_Discussi%C3%B3:Presa_de_decisions/2011/Sobre_la_numeraci%C3%B3_i_cognom_dels_sobirans_de_la_Corona_d%27Arag%C3%B3#Perdoneu.2C_pero... Gràcies --XPOferens què vols dir-me? 17:44, 14 set 2011 (CEST)
Resposta a la nova proposta
[modifica]Hola company, t'he respost a http://ca.wikipedia.org/wiki/Viquip%C3%A8dia_Discussi%C3%B3:Presa_de_decisions/2011/Sobre_la_numeraci%C3%B3_i_cognom_dels_sobirans_de_la_Corona_d%27Arag%C3%B3#Intent_de_proposta_de_consens. Vibra (disc.) 16:13, 15 set 2011 (CEST)
Concens
[modifica]Hola, que tal? Com ja t'he dit al concens, estic d'acord amb la teva proposta i amb l'ordre d'antiguitat propossat pel mafoso, però, no m'has dit si estas d'acord amb el fet de arreclar els articles dels Casals de Barcelona i d'Aragó, i refer les numeracions dels reis que arreu de la viqui surten segons la numeració moderna aragonesista? I la nova votació, quan i com la farem?
Vagi bé. Vibra (disc.) 11:37, 17 set 2011 (CEST)
Interlocució
[modifica]INTERLOCUCIÓ: Hola Galazan, m'adreço a tu per demanar-te una interlocució. Al meu entendre, l'usuari Vibra no pot establir un diàleg racional, no té suficients coneixements d'història, i desconeix els principis de la viquipèdia. Si qualsevol d'aquests fets per separat acostumen a generar-me malestar, els tres units en una sola persona em causen un altíssim grau d'irritació que em porta a comportar-me de manera irrespectuosa amb en Vibra. Les converses que he sostingut amb en Vibra no han dut enlloc, he estat incapaç d’establir-hi un diàleg constructiu basat en argumentacions, sinó que les converses sempre deriven en una mena de fòrum o xat carent de contingut, on es copien/enganxen els mateixos paràgrafs, com si es tractés de convèncer a la possibles lectors tercers d’un fòrum enlloc de respondre’m a mi en base a argumentacions com es fa a la viquipèdia. Donada aquesta situació, considero que el millor per a tots és que no estableixi un diàleg directe amb en Vibra, sinó que siguis tu qui interlocucioni entre ambdós. Potser serà aquesta la manera d’establir un diàleg constructiu.
VISIÓ GLOBAL: Al meu entendre, la iniciativa d’en Vibra no té un fonament de tipus històric, sinó que és d’arrel nacional. M’explico: em fa la impressió que l’actitud d’en Vibra seria la de reclamar/visualitzar la catalanitat dels reis a través de l’ús dels ordinals, més que no pas fer una anàlisi històrica pròpia sobre l’ús dels ordinals. Crec que parteix de la tesi sostinguda per Armand de Fluvià o Caius Parellada de veure en els ordinals una prova de la catalanitat dels reis, de manera que la seva actitud vindria a ser la de: “’’d’acord, acceptem que les denominacions històriques eren Casal d’Aragó, Corona d’Aragó, etc, però per contra i en compensació, també hem d’acceptar que els ordinals històrics eren els catalans’’”. O sigui, es tractaria de visualitzar la catalanitat dels reis a través dels ordinals, una catalanitat que quedaria ocultada o no es visualitza en els denominacions Casal d’Aragó, Corona d’Aragó, etc, però sí que es fa patent en l’ús dels ordinals.
Crec que és així perquè l’usuari Vibra no ha creat contingut nou a la viquipèdia ([3]) sinó que s’ha centrat en modificacions “nomenclatura”/”denominacions”/”símbols” a fi pretendre “demostrar” la catalanitat dels reis medievals. La mostra més evident, al meu entendre, en seria la inexistència de l’article Numeració del Casal d'Aragó. Per a mi, allò que seria racional seria creat el dit article en base a bibliografia específica que parli sobre els ordinals i el qual hi reflectiria la tesi d’Armand de Fluvià, i inclús la de Caius Parellada encara que no sigui reputada, i acte seguit confrontar-la amb les altres tesis existents i oferir al lector de la viquipèdia tot l’espectre d’opinions que hi ha al respecte. Un cop tingués tota la informació al respecte, tant la del uns com la dels altres, se’n poden extreure les conclusions constructives, presentar proposicions de presa de decisions, etc. Això és el què seria racional per mi. Per contra, en Vibra dóna per certa la tesi que el numeral escollit per Pere el Cerimoniós és un argument de catalanitat, i donant per absolutament certa aquesta tesi, s’ha passat a voler-la implementar aquest sistema d’ordinals, no perquè els ordinals siguin objecte de la seva preocupació, sinó perquè, creu, mostren catalanitat. No hi ha ni article sobre numerals en què es basa tot plegat i que, per a mi, seria fonamental tenir tots els arguments abans de tirar endavant cap mena de presa de decisions que afecti a tota la viquipèdia de manera global; en aquest article s’hi haurien de recollir totes les opinions que hi ha al respecte, i confrontar-les les unes amb les altres amb argumentacions crítiques, a fi que el lector de la viquipèdia es formi un judici propi; al meu entendre això és aportar coneixement històric. Per contra, el procediment d’en Vibra pretén la demostració d’una tesi.
TESI SOBRE ELS ORDINALS: la tesi que pretén demostrar en Vibra és fonamenta en dues premisses; que els ordinals eren coetanis als reis, i que els ordinals eren catalans. En base a aquestes dues premisses s’estableix que aquesta és la numeració històrica i catalana, i que per tant és la que la viquipèdia ha d’adoptar. No sé si hauràs pogut o no llegir o no els intents de rebatre de manera racional aquestes dues premisses en la discussió que vaig tenir amb en Vibra.
Numeració coetània: En Vibra aporta la referència d’en Caius Parellada on s’afirma que aquesta numeració ja va ser iniciada tot just en el moment de la unió dinàstica sota el regnat d’Alfons el Cast
« | " [Citant la font: Cortes de Cataluña. Madrid, Real Academia de la Historia, XXVI volums (1896-1922); volum I. Ens diu que en aquesta apareix Alfons el Cast com Alfons I] "<< Has paces et treujas constituit rex Alfonsus primus...>>" (p. 136) | » |
A aquesta afirmació d’en Caius Parellada jo li vaig rebatre recordant-li que Caius Parellada va manipular aquesta frase retallant-la per a que sembli que es parla d'un ordinal, referint-se a Alfons el Cast com a Alfons I. Però la frase completa és: Has paces et treugas constituit Rex Alfonsus primus Rex Aragonum apud fontem daldara Divinarum et humanarum rerum tuicio ad neminem magis quam ad principem pertinet, o sigui, les Pau i Treva de Déu del rei Alfons, el primer rei d'Aragó que les constituí a Fondarella. (Font: Cortes de los antiguos reinos de Aragón y de Valencia y principado de Cataluña. Caius Parellada va retallar una frase que parla del primer rei d'Aragó en fer una Pau i Treva de Déu, per tal que sembli que es parla del rei Alfons I. En conclusió, no hi ha una numeració coetània als reis, doncs repassant tota la sèrie: Alfons el Cast (no usà ordinal), Pere el Catòlic (no usà ordinal), Jaume el Conqueridor (no usà ordinal), Pere el Gran (no usà ordinal), Alfons el Franc (no usà ordinal), Jaume el Just (no usà ordinal), Alfons el Benigne (no usà ordinal), Pere el Cerimoniós (primer en usar ordinal sistemàticament, sense saber-se el perquè doncs hi han teories contraposades i diverses al respecte d'aquest ordinal, el tercer), Joan el Caçador (no usà ordinal), Martí l'Humà (no usà ordinal). El què hi ha és una numeració escollida per Pere el Cerimoniós, i sobre el motiu de la qual hi ha diverses teories.
Numeració catalana: En Vibra aporta la referència d’en Caius Parellada on s’afirma que aquesta numeració és la històrica, i que es contraposa a l’aragonesa. Anem a pams; com he evidenciat abans, no és una numeració coetània a la majoria dels reis, però sí la podem considerar històrica en tant en quant és la primera que existí. Per tant, sí que accepto que l’anomenen “denominació històrica” mentre això no es confongui amb numeració coetània. En definitiva, és la primera sèrie d’ordinals construïda amb posterioritat a la majoria dels reis; el fet que sigui la primera no obsta per a què no sigui una construcció historiogràfica de la qual no hi ha consens entre els especialistes sobre el motiu. En Vibra aporta la referència d’en Caius Parellada on es contraposa la sèrie iniciada per Pere el Cerimoniós, amb la numeració per regne, que seria una reacció aragonesista molts segles posterior:
« | "Les dues classes de numeració suara al•ludides són, per un cantó, la històrica, és a dir, aquella que es basa en documents i en l'ús que se'n va fer en aquella època (que és la que hom anomena catalana per tal com ha estat emprada sempre pels historiadors catalans) i, en segon lloc, l'aragonesa o castellana, molt posterior a la primera, puix que només es basa en la historiografia barroca aragonesa, però és aquella que, pel simple fet d'haver estat adoptada pels historiadors espanyols, és també l'habitual, amb excepcions, però cada cop més nombroses modernament, de la historiografia comuna i adotzenada." (p. 131) | » |
El fet però, és que Alfons el Cast morí el 1157, i la numeració històrica dissenyada per Pere el Cerimoniós s’inicià el 1344, ço és 2 segles després de la mort d’Alfons el Cast. Per la seva part Vagad redactà la seva obra el 1458 (seria publicada per la innovació tecnològica de l’època, la impremta, el 1499). Pere el Cerimoniós morí el 1387, i Martí l’Humà el 1410. L’obra de Vagad de 1458 és, només, setanta anys posterior a la mort de Pere el Cerimoniós, i ,tant sols, 50 anys posterior a la mort de Martí l’Humà. No hi ha una numeració coetània als reis i llavors, molts segles després, una reacció aragonesista per encobrir la numeració coetània que haurien emprat els reis en realitat. Tot el contrari, hi ha una numeració iniciada el 1344 i la següent iniciada el 1458.
Així mateix, en la cita de Caius Parellada, es diu que la numeració “és la que hom anomena catalana per tal com ha estat emprada sempre pels historiadors catalans”. Si fem un repàs de totes les obres d’història catalana, veurem que també és falsa aquesta afirmació:
- >A la Gesta Comitum Barchinonensium (s. XII) no es fa servir aquesta suposada tradicional numerologia catalana (Vegi's un exemple de com a Pere el Catòlic-Pere II d'Aragó se'l descriu com a Nobili Petro, rege Aragonum et comite Barchinonae et domino montispessulani, no pas Pere I [4])
- >A Cròniques dels reis d'Aragó e comtes de Barcelona (s. XIV), redactades pel mateix rei Pere el Cerimoniós-Pere IV d'Aragó no es fa servir aquesta suposada tradicional numerologia catalana (Vegi's un exemple de com a Pere el Catòlic-Pere II d'Aragó se'l descriu com a En Pere lo Catòlic, no pas Pere I [5])
- >A Histories e conquestes dels Reys de Arago e Comtes de Barcelona (1438) de Pere Tomic no es fa servir aquesta suposada tradicional numerologia catalana (Poso un enllaç a l'índex, de manera que es llegeixi fàcilment a tots els reis [6]; a tall d'exemple, a Pere el Catòlic-Pere II d'Aragó se'l descriu com a en Pere fill den idelfonsus fou la segon rey de arago e comte de barcelona appellat catolic, no pas Pere I; i a Pere el Cerimoniós-Pere IV d'Aragó com a vuyte rey de arago e comte de barcelona, no pas Pere III [7].
- >I a les Chròniques de Espanya fins ací no divulgades (1495-1513) de Pere Miquel Carbonell tampoc no es fa servir aquesta suposada tradicional numerologia catalana (Vegi's un exemple de com a Pere el Catòlic-Pere II d'Aragó se'l descriu com a Del Rey en Pere cognomenat catholic fill del rey Ildefonso, no pas Pere I [8]
- >I al Libre dels feyts darmes de Catalunya (s.XVI) de Joan Gaspar Roig i Jalpí tampoc no es fa servir aquesta suposada tradicional numerologia catalana (Vegi's un exemple de com a Pere el Catòlic-Pere II d’Aragó se'l descriu com a [Pere dill de Namfos ... e com hac per sobre nom catolich.
Noti’s que hem arribat al segle xvi, i encara no hi ha cap obra d’historia catalana que fes servir la numeració iniciada per Pere el Cerimoniós, sinó que els historiadors catalans identificaven els reis amb el sobrenom. En conclusió, no hi ha una numeració catalanista, usada des de sempre pels historiadors catalans, i una reacció aragonesista per encobrir la catalanitat dels reis i fer primer el regne d’Aragó sobre els altres. Hi ha una numeració iniciada el 1344 per Pere el Cerimoniós, el motiu de la qual es subjecte de diverses teories, i una segona numeració de motiu historicista iniciada el 1458 en funció del regne principal, que és el sistema usat internacionalment i arreu per la historiografia moderna.
SITUACIÓ ACTUAL: Ara bé, el 1709, en plena Guerra de Successió, Narcís Feliu de la Penya, en la seva obra ‘’Anales de Cataluña’’ (feta a imatge i semblança dels Anales de la Corona de Aragón de Zurita) serà el primer en la historiografia catalana a començar a emprar el sistema d’ordinals de Pere el Cerimoniós: així tenim a Alonso I (Alfons el Cast), Pedro I (Pere el Catòlic), etc [9]. Durant la renaixença els germans Bofarull continuaran amb sistema ordinal de Pere el Cerimoniós [10], sistema que combinaran amb el tradicional sistema de numeració per regne [11]. El fet d’optar per la ordenació de Pere el Cerimoniós com un intent d’utilitzar-la com a mostra de la catalanitat dels reis, així com les noves denominacions creades a tal efecte ja fou denunciat per l’emèrit historiador Jaume Vicens i Vives titllant-ho d’infantilisme verbal:
« | «Des de mitjans del segle XIX ens ha molestat que els comtes de Barcelona fossin coneguts arreu sota el nom de reis d'Aragó; que els nostres besavis guerrers i marxants transcendissin a les planes de la història estrangera batejats com a aragonesos; que en parlar de nostra expansió mediterrània s'emprés el qualificatiu d'aragonesos. Hem acudit als procediments més refinats per evitar aquest confusionisme: hem parlat de Confederació catalano-aragonesa, de reis de Catalunya-Aragó, de comtes-reis, de monarques amb una, dues, o tres numeracions. Al meu judici, aquest infantilisme verbal no sols en han perjudicat, i ha molestat innecessàriament els aragonesos - que també hi eren -, sinó que ha creat un perillós confusionisme en el nostre esperit públic, ja que hem posat a la picota una de les més fecundes solucions del nostre intervencionisme en el complex món hispànic» | » |
Per la seva part, un altre emèrit historiador català, Jaume Sobrequés i Callicó, indica quina és la motivació ideològica que hi ha al darrera tota aquesta obsessió per les denominacions:
« | «Una bona dels historiadors contemporanis, sobretot els més marcadament catalanistes, han sentit una certa al•lèrgia a emprar la denominació Corona d'Aragó per designar la pluralitat d'estats que la componien, i s'han estimat més usar l'expressió unió o confederació catalano-aragonesa, sense cap tradició històrica en els períodes en què va existir» | » |
L’usuari Vibra és un exemple clar d’aquesta actitud, doncs no es preocupa en absolut d’ampliar contingut, de crear nous articles, d’eixamplar el coneixement, sinó que es limita a cercar obsessivament els rastres d’allò que pugui catalanitzar, d’enfatitzar la catalanitat dels reis, dels símbols, o de qualsevol data. Per contra, la meva motivació és que la viquipèdia en català pugui ser referent, que els nostres articles siguin admirats per la seva completitud i rigor, essent traduïts per les altres viquipèdies, ja sigui pels companys aragonesos o per d’altres llengües. Els companys aragonesos han traduït alguns dels nostres articles en la total confiança que en l’afirmació de la catalanitat no hi ha cap voluntat de perjudici contra l’aragonesitat. Els reis eren sobirans tant de l’Aragó com de Catalunya, i es sentien tant catalans com aragonesos. Voler ocultar-ne la catalanitat com fan a la wiki-España-una-grande-y-libre (que prou batalles m’hi ha costat allí) és donar-ne una visió sectària i esbiaixada; voler ocultar-ne l’aragonesitat aquí és, de la mateixa manera, donar-ne una visió sectària i esbiaixada.
PROPOSTA DE CONSENS: En conclusió, crec haver mostrat que hi ha un sistema d’ordinals iniciat per Pere el Cerimoniós el 1344, i un altre el 1458. Que el sistema d’ordinals de Pere el Cerimoniós pot ser adjectivat d’històric pel fet d’ésser el primer, així com també sistema de la cancelleria doncs era vigent per a tots els estats sota la seva sobirania, però que ni fou coetani per a la majoria de reis, sinó una creació posterior, ni tampoc és un sistema d’ordinals que pugui ser adjectivat de català, doncs la historiografia catalana no l’usà fins transcorreguts diversos segles. La numeració per regne iniciada el 1458 per Vagad ha perviscut fins avui, doncs és el sistema d’ordinació històric usat internacionalment, mentre que la historiografia catalana continuà usat el sistema de nom i malnom durant segles. Actualment però, la ordinació iniciada per Pere el Cerimoniós s’ha convertit en cavall de batalla de sectors historiogràfics catalanistes que hi volen veure en aquests numerals un símbol reivindicatiu de la catalanitat dels reis, de manera que fan servir l’expressió Pere III el Cerimoniós, mentre que d’altres continuen usant el sistema de numeració per regne, Pere IV d’Aragó.
El fet és que poca cosa podem dir, doncs l’article Numerals del Casal d’Aragó no existeix encara, i estic profundament convençut que mai no existirà, doncs en Vibra no té la menor intenció de crear-lo. En Vibra té un tesi, que els numerals són una mostra de catalanitat, i tant sols li preocupa una cosa, esborrar i reanomenar arreu on pugui i substituir-ho per allò que ell creu que són símbols de catalanitat. Ara li ha donat per les introduccions del articles dels reis, i ves a saber què voldrà fer després. El sistema que hi havia fins ara, on l’article començava amb el títol de l’article, basat en nom i malnom, era neutre, sense entrar en batalletes d’ordinals. Si ara es vol trencar aquest consens, i introduir l'ús d'ordinals en les introduccions dels articles dels reis, doncs trenqueu-lo, però feu-ho d’acord a les fonts: Pere III el Cerimoniós. Les opcions que heu creat són això, creacions vostres, que no tenen fonts reputades al darrera. Tal com et vaig comentar, si tira endavant alguna d’aquestes opcions, no tindré més remei que impugnar-ho, doncs la Viquipèdia no és font primària; qualsevol lector pot demanar-se quina és la font d’aquest sistema d’ordinals, per trobar-se que l’única font serà aquella presa de decisions que heu creat, i que la Font reputada que està seguint viquipèdia en els ordinals és un usuari anònim anomenat Vibra. Això no és seriós Galazan, ho saps perfectament que no respon al principi enciclopèdic de la viqui.
Sigui com sigui el fet és que actualment, tal com es recull les actes de la institució que reuneix els principals historiadors d’aquell període, els ‘’Congresos d’Història de la Corona d’Aragó’’, hi conviuen ambdós sistemes d’ordinació, i que la viquipèdia ha de reflectir aquesta realitat. La introducció de l’article d’un rei no és lloc per a fer-hi disquisicions sobre la numerologia, sinó que hauria de recollir les següents dades: 1) Nom 2) Any de naixement-defunció 3) Breu resum del seu regnat. A les introduccions de la gran majoria de reis hi he anat afegit informació referenciada al llarg dels anys que porto contribuint a la viquipèdia, informació que no entendria que ara fos eliminada de la introducció després de la feina que hi he fet. Així per exemple, en el cas de Pere el Gran, i recollint la proposta de consens que has formulat, seria:
« | TÍTOL DE L'ARTICLE: Pere el Gran Pere II "el Gran" (dit també Pere III d’Aragó [1] ) (València, 1240 - Vilafranca del Penedès, 11 de novembre de 1285). Sobirà de la Corona d'Aragó amb els títols de rei d'Aragó, rei de València i comte de Barcelona (1276-1285) i després de la conquesta de l'illa, rei de Sicília (1282-1285). En aragonès: Pero;[2] en llatí: Petri / Petrus.[3] Començà a regnar a l'edat de 36 anys, regnà 9 anys i morí a l'edat de 45 anys.[4] Està enterrat al Reial Monestir de Santa Maria de Santes Creus, i la seva tomba és l'única d'un sobirà de la Corona d'Aragó que no ha estat mai profanada.[5] Gràcies a la seva conquesta militar del Regne de Sicília el 1282 es féu famosa la frase de l'almirall Roger de Llúria, en què afirmava que cap peix no gosaria alçar-se sobre la mar mediterrània, sinó portava en la seva cua un escut o un senyal del rei d'Aragó. |
» |
- Referències
- ↑ La historiografia posterior el va numerar III d'Aragó, I de València, II de Catalunya i I de Sicília
- ↑ Grafia SLA - Sociedat de Lingüistica Aragonesa
- ↑ Arxiu Jaume I: Jaume I reparteix els regnes de la corona entre els seus fills
- ↑ Regnat: Rei d'Aragó, Rei de València i Comte de Barcelona
- ↑ La tomba de Pere el Gran conserva intacte el cos del rei
PS: Saps que si et calen més referències te les donaré. De la mateixa manera, et demano que si trobes res que creus que no és correcte, o que s'ha de matisar, m'aportis l'argument i la referència, però que no sigui en Vibra, sinó tu; amb tu sé que puc mantenir un diàleg racional, i en base a arguments històrics; per contra en Vibra em crispa i la situació degenera en una espècie de fòrum sense cap ni peus. Salutacions cordials i gràcies pel teu temps. --Georg-hessen (enraona'm) 20:15, 19 set 2011 (CEST)
- Gràcies per acceptar la iterlocució i la resposta. Estic pràcticament al 100% d'acord. Tant sols un parell de detalls i ja estarà resolt per la meua part. En quant a l'enciclopèdia catalana, el criteri de numerals és el mateix que proposa en Vibra, diguem-n'hi numeració catalana, ordinals històrics, sistema de la cancelleria; ara bé, fixa't en el detall: és Pere II de Catalunya-Aragó, que equival al format de (comte-rei) Pere II el Gran que utilitza Armand de Fluvià i tants d'altres autors catalans (15.800 resultats a google. Per contra, si fem servir el criteri de regne principal, numeració aragonesa, o sistema historicista, diguem-n'hi com vulguem, l'ordinal equivalent a l'enciclopèdia catalana es Pere III d'Aragó. O sigui, Pere II el Gran=Pere III d'Aragó. Tens raó en què no hi havia inclòs el vincle al Casal d'Aragó. No per res en especial, sinó per a no repetir tants cops Aragó. L'article del Casal d'Aragó el vaig fer jo, i em semblaria perfecte que estigués enllaçat a totes les intros del reis; a més, és en aquest article on hi exposo que l'ordinal escollit per Pere el Cerimoniós és per motius de llinatge. Com que jo en soc l'autor, i hi vaig exposar aquesta teoria, és per això que en Vibra em retreia que a l'article Casal d'Aragó hi exposés això, i en canvi a la discussió sembla que tinc una actitud contrària. L'únic que pretenc és que la Viqui en català sigui completa i reflexi tots els punts de vista. [Ara no tinc temps per acabar, continuo després]--Georg-hessen (enraona'm) 20:14, 21 set 2011 (CEST)
- Per la meva banda, em sembla adient la proposta consensuada. De fet, de la manera que s'havia embolicat la troca he preferit no posar-me. --Panotxa (disc.) 13:46, 25 set 2011 (CEST)
- [Continuo] Acabo de veure el missatge. Ok seguiré els teus passos. L'únic que em faltava per afegir és que donat que a Pere II el Gran, se l'identifica per la numeració per regne principal, Pere III d'Aragó, tant a la viqui en aragonès, en txec, en búlgar, en alemnay, en anglès, en eusquera, en gallec, en suomi, en castellà, en franès, en croata, en italià, en holandès, en polonès, en portuguès, en rus, en suec, en sicilià i en serbi, més gran part de la bibliografia en castellà, doncs que seria una mancança pel lector de la viqui en catalaà no reflectir aquesta realitat dels dos sistemes d'ordinals que usa la biblio. especialitzada. És per això que considero que a la intro hi ha d'haver les dues denominacions: Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó) del Casal d'Aragó (València, 1240 - Vilafranca del Penedès, 11 de novembre de 1285). Sobirà de la Corona d'Aragó, etc, etc. [PS: Ja et vaig comentar que no hi havia inclès l'enllaç a Casal d'Aragó per no repetir Aragó tantes vegades]. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 16:52, 26 set 2011 (CEST)
- Hola Galazan. He vist la nova proposta. He vist que no recull les dues denominacions Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó). Sincerament, no entenc perquè no s'hi recullen les dues opcions generalment utilitzades. Tampoc no entenc quin fonament té la frase segons el seu llinatge, doncs segons el seu llinatge (el dels comtes de Barcelona) es refereix a Pere II; per contra, si es refereix a Pere III d'Aragó, s'hi refereix pel regne principal. O sigui, que en la proposta de consens presentada, no s'hi recullen les dues denominacions, i hi ha un error conceptual. Espero la teva resposta.--Georg-hessen (enraona'm) 02:46, 29 set 2011 (CEST)
- Hola Galazan. Veig que no em vaig explicar bé doncs. La preocupació central per a mí és que, si fins ara s'havia evitat el tema dels ordinals a les introduccions, i ara s'ha optat per entrar en el tema dels ordinals, la viquipèdia ha de reflectir els dos sistemes d'ordinals generalment acceptats. És tant senzill com això. Hi ha dos sistemes, i els dos han d'ésser explicats al lector en català. Donat que n'hi ha dos, i s'ha optat per primar jeràrquicament per considerar-lo més català (fet en el què discrepo), cal no oblidar-se que també existeix un altre sistema, el més majoritari en tant en quant és el més extès a totes les altres llengües del món diferents del català, més també en part de la bibliografia catalana. La nota al peu té la intenció de portar al lector a un article on s'exposa el perquè existeixen els dos sistemes d'ordinals. Per contra, no té cap mena de fonament voler ocultar l'existència d'un altre sistema d'ordinals, emparant-se en què el lector no tindrà prou capacitat intel·lectual per entendre-ho. La Viquipèdia està per a això, per a explicar tots els punts de vista, i facilitar al lector la bibliografia que recolza aquests punts de vista. Voler oferir al lector en català només un criteri, induir-lo a pensar que aquest és el bon criteri, i a sobre voler ocultar-li que hi ha un criteri alternatiu generalment acceptat és una violació de les directrius de la viquipèdia. Per mí, arribar a un consens ha estat cedir en què a les introduccions s'hi incloguin els sistemes d'ordinals i s'abandoni el consens previ d'usar el malnom i prou, cedir acceptant que aquest sistema d'ordinals es faci retroactiu, cedeir acceptant que s'imputin aquests numerals a reis que mai no els usaren, i cedeir acceptant que es primi jeràrquicament un sistema d'ordinals perquè (erròniament) es considera que és més català que el criteri historicista; a canvi demano, només, que no s'oculti al lector, i per tant que s'hi inclogui també, encara que sigui ja només entre parèntesi, que existeix un sistema d'ordinals que segueix el criteri historicista de numerar els sobirans pel seu regne principal.) O sigui, «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó)». Si s'insisteix a voler ocultar aquesta realitat bibliogràfica jo no participaré en un fals consens que pretén consumar la vulneració de les directrius fonamentals: Viquipèdia:Punt de vista neutral, Viquipèdia:Verificabilitat, Viquipèdia:No feu treballs inèdits, Viquipèdia:Fonts fiables i Viquipèdia:Allò que la Viquipèdia no és. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 12:08, 29 set 2011 (CEST)
- Hola Galazan. Entenc doncs que hi ha un malentès i que deu ser culpa meva per no explicar-me prou bé. Per mí la introducció ha de reflectir els dos sistemes d'ordinals generalment acceptats: «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó)», i la nota envia a l'article on s'expliquen els sistemes d'ordinals. La frase de la nota «La historiografia posterior el va numerar II de Catalunya, III d'Aragó, I de València, i I de Sicília» la vareu escriure vosaltres quant muntareu una votació per trencar el consens previ, no pas jo; quan tu i jo varem començar a discutir sobre aquest tema, vaig copiar directament frase tal com vosaltres l'havieu redactada, per tal d'establir una base de treball sobre la que arribar a un consens. Per la meva part, jo, a la nota de referència, hi posaria el següent text: «Vegi's l'article: Numeració del Casal d'Aragó»; amb aquesta frase la nota queda clara i envia l'article específic sobre els dos sistemes d'ordinals. Per altre part, sobre el què comentes que mai no s'ha seguit en la nostra historiografia el criteri de regne principal, ja he indicat diverses vegades en la discussió que és una creença errònia, i he aportat diversos exemples; ara si cal n'aporto més, a fi que quedi clar, d'una vegada: començant per la Renaixença en castellà (1865) i en català (1885), passant per l'edat contemporània i aquí i aquí, fins arribar als nostres dies, inclosos monuments recentment inaugurats a l'acròpolis d'Atenes. Els enllaços a l'enciclopèdia catalana que has senyalat ho diuen ben clar: Pere IV d'Aragó=Pere III el Cerimoniós. És ben senzill. Tant sols has de fer un simple cerca a Google per veure que la nostra historiografia sí ha emprat, i empra la numeració per regne principal. En quant a les votacions, ja saps que no tenen caràcter vinculant; és a dir, que podeu votar tot allò que vulgueu, però que la presa de decisions a la viquipèdia es fonamenta en el consens, no en muntar una votació, de cinc persones, que no té cap mena de caràcter ni resolutiu, ni vinculant. El consens és jeràrquicament superior a una votació, i les votacions tant sols són una eina secundària dins del procés de presa de decisions, que es fonamenta en el consens. Voteu allò que vulgueu, i en el termini que volgueu, que la votació no va a parar enlloc. I per sobre del consens hi ha les directrius de la viquipèdia. Cap consens, per molt consens que sigui, pot vulnerar una directriu i els principis de la viquipèdia: Viquipèdia:Punt de vista neutral, Viquipèdia:Verificabilitat, Viquipèdia:No feu treballs inèdits, Viquipèdia:Fonts fiables i Viquipèdia:Allò que la Viquipèdia no és. I no siguis impacient, doncs recorda allò que estipula Viquipèdia:Consens i Viquipèdia:Sistema de presa de decisions : «Així, per tant, el consens és una forma de prendre una decissió en què hi cal creativitat, paciència, i respecte per part de cadascun dels participants. De fet, aquesta solució pot trigar un temps llarg en arribar-hi, perquè el consens és un lent recull col·lectiu de les millors idees i habilitats dels seus participants. D'aquesta manera, no tan sols s'escolten les minories, sinò que a més la solució s'elabora col·lectivament.» El fet és el que és, i és ben senzill: A) les fonts reputades i fiables ens indiquen que hi ha dos sistemes d'ordinals generalment acceptats «Pere IV d'Aragó=Pere III el Cerimoniós», B) la viquipèdia, com a enciclopèdia que és, tant sols ha de reflectir allò que els experts en el tema han publicat, i C) si hi ha ambigüitat o possible confusió, no s'opta per ocultar la informació, sinó tot el contrari, per explicar-ho clarament i en detall, en base a les fonts fiables i reputades. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 14:33, 29 set 2011 (CEST)
- Hola Galazan. Crec que hi ha diversos errors en la teva resposta. Primer de tot no es tracta d'una «numeració aragonesista», doncs com ja t'he mostrat en diversos enllaços, és una numeració usada per totes les viquipèdies d'arreu del món (que no tenen cap mena de biaix ideològic), així com també per la historiografia catalana (que no té cap biaix ideològic). Es tracta senzillament d'enumerar a un sobirà pel seu títol principal; en el cas que ens ocupa, és el regne d'Aragó, raó per la qual tothom posa l'ordinal en funció del regne principal. En segon terme, vaig posar com a nota una frase que vosaltres havieu redactat on s'hi recullen diversos ordinals dels diversos regne, però no hi figura el nom pel què és usat en la basta majoria de la bibliografia en castellà i part de la catalana: Pere III d'Aragó. Això no obstant, ja t'he explicat allò que seria convenient per a la nota de referència, i com hauria d'esser l'encapçalament «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó) [i aquí la nota que porta a «Vegi's l'article: Numeració del Casal d'Aragó»]. No té sentit que em retreguis que si vaig ser jo, que si vas ser tu, etc. Ja t'he demanat disculpes si em vaig errar, i t'explico allò que trobo que seria encertat per arribar a un consens. Respondre'm que tu primer, o jo després no és un argument que dugui enlloc. En tercer lloc, no volia fer una acusació gratuïta, sinó tant sols descriure la situació que durant anys ha estat vigent a la viquipèdia; l'article començava amb el títol del sobirà, consistent en el nom i el sobrenom, i ningú no havia insertat un sistema d'ordinals a la introducció (es respectava el consens d'emprar el nom+sobrenom), i això es va adoptar per consens a fi de no entrar en aquesta polèmica. En quart lloc jo no postulo sobre bones pràctiques, sinó recordo què és la Viquipèdia, i Viquipèdia:Allò que la Viquipèdia no és. Estem argumentat sobre la viquipèdia, sobre quines són les seves directrius, i com reflectir allò que la historiografia especialitzada fa. En cinquè lloc, com bé dius, la GEC determina quin és el numeral preferencial a Catalunya: Pere III de Catalunya-Aragó, però en cap cas determina quin és el preferencial per a tota la comunitat dels Països Catalans. La comunitat catalano-parlant abasta no tant sols Catalunya, sinó també el País Valencià, les Balears i l'Aragó. És per aquesta raó que el consens previ existent sobre el títol de l'article, i que s'havia plasmat en la introducció dels articles, no entrava en els ordinals a l'hora d'anomenar el rei. Això és el que indica la GEC, que Pere III de Catalunya-Aragó=Pere IV d'Aragó=Pere II de València. No veig cap argument que sostingui que la viquipèdia ha d'adoptar el criteri principatí, discriminant als catalano-parlant d'Aragó, o als catalano-parlants de València. En quant a les votacions, potser sí que ho tingui mal entès, però la política vigent actualment diu textualment que no:
- Hola Galazan. Entenc doncs que hi ha un malentès i que deu ser culpa meva per no explicar-me prou bé. Per mí la introducció ha de reflectir els dos sistemes d'ordinals generalment acceptats: «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó)», i la nota envia a l'article on s'expliquen els sistemes d'ordinals. La frase de la nota «La historiografia posterior el va numerar II de Catalunya, III d'Aragó, I de València, i I de Sicília» la vareu escriure vosaltres quant muntareu una votació per trencar el consens previ, no pas jo; quan tu i jo varem començar a discutir sobre aquest tema, vaig copiar directament frase tal com vosaltres l'havieu redactada, per tal d'establir una base de treball sobre la que arribar a un consens. Per la meva part, jo, a la nota de referència, hi posaria el següent text: «Vegi's l'article: Numeració del Casal d'Aragó»; amb aquesta frase la nota queda clara i envia l'article específic sobre els dos sistemes d'ordinals. Per altre part, sobre el què comentes que mai no s'ha seguit en la nostra historiografia el criteri de regne principal, ja he indicat diverses vegades en la discussió que és una creença errònia, i he aportat diversos exemples; ara si cal n'aporto més, a fi que quedi clar, d'una vegada: començant per la Renaixença en castellà (1865) i en català (1885), passant per l'edat contemporània i aquí i aquí, fins arribar als nostres dies, inclosos monuments recentment inaugurats a l'acròpolis d'Atenes. Els enllaços a l'enciclopèdia catalana que has senyalat ho diuen ben clar: Pere IV d'Aragó=Pere III el Cerimoniós. És ben senzill. Tant sols has de fer un simple cerca a Google per veure que la nostra historiografia sí ha emprat, i empra la numeració per regne principal. En quant a les votacions, ja saps que no tenen caràcter vinculant; és a dir, que podeu votar tot allò que vulgueu, però que la presa de decisions a la viquipèdia es fonamenta en el consens, no en muntar una votació, de cinc persones, que no té cap mena de caràcter ni resolutiu, ni vinculant. El consens és jeràrquicament superior a una votació, i les votacions tant sols són una eina secundària dins del procés de presa de decisions, que es fonamenta en el consens. Voteu allò que vulgueu, i en el termini que volgueu, que la votació no va a parar enlloc. I per sobre del consens hi ha les directrius de la viquipèdia. Cap consens, per molt consens que sigui, pot vulnerar una directriu i els principis de la viquipèdia: Viquipèdia:Punt de vista neutral, Viquipèdia:Verificabilitat, Viquipèdia:No feu treballs inèdits, Viquipèdia:Fonts fiables i Viquipèdia:Allò que la Viquipèdia no és. I no siguis impacient, doncs recorda allò que estipula Viquipèdia:Consens i Viquipèdia:Sistema de presa de decisions : «Així, per tant, el consens és una forma de prendre una decissió en què hi cal creativitat, paciència, i respecte per part de cadascun dels participants. De fet, aquesta solució pot trigar un temps llarg en arribar-hi, perquè el consens és un lent recull col·lectiu de les millors idees i habilitats dels seus participants. D'aquesta manera, no tan sols s'escolten les minories, sinò que a més la solució s'elabora col·lectivament.» El fet és el que és, i és ben senzill: A) les fonts reputades i fiables ens indiquen que hi ha dos sistemes d'ordinals generalment acceptats «Pere IV d'Aragó=Pere III el Cerimoniós», B) la viquipèdia, com a enciclopèdia que és, tant sols ha de reflectir allò que els experts en el tema han publicat, i C) si hi ha ambigüitat o possible confusió, no s'opta per ocultar la informació, sinó tot el contrari, per explicar-ho clarament i en detall, en base a les fonts fiables i reputades. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 14:33, 29 set 2011 (CEST)
- Hola Galazan. Veig que no em vaig explicar bé doncs. La preocupació central per a mí és que, si fins ara s'havia evitat el tema dels ordinals a les introduccions, i ara s'ha optat per entrar en el tema dels ordinals, la viquipèdia ha de reflectir els dos sistemes d'ordinals generalment acceptats. És tant senzill com això. Hi ha dos sistemes, i els dos han d'ésser explicats al lector en català. Donat que n'hi ha dos, i s'ha optat per primar jeràrquicament per considerar-lo més català (fet en el què discrepo), cal no oblidar-se que també existeix un altre sistema, el més majoritari en tant en quant és el més extès a totes les altres llengües del món diferents del català, més també en part de la bibliografia catalana. La nota al peu té la intenció de portar al lector a un article on s'exposa el perquè existeixen els dos sistemes d'ordinals. Per contra, no té cap mena de fonament voler ocultar l'existència d'un altre sistema d'ordinals, emparant-se en què el lector no tindrà prou capacitat intel·lectual per entendre-ho. La Viquipèdia està per a això, per a explicar tots els punts de vista, i facilitar al lector la bibliografia que recolza aquests punts de vista. Voler oferir al lector en català només un criteri, induir-lo a pensar que aquest és el bon criteri, i a sobre voler ocultar-li que hi ha un criteri alternatiu generalment acceptat és una violació de les directrius de la viquipèdia. Per mí, arribar a un consens ha estat cedir en què a les introduccions s'hi incloguin els sistemes d'ordinals i s'abandoni el consens previ d'usar el malnom i prou, cedir acceptant que aquest sistema d'ordinals es faci retroactiu, cedeir acceptant que s'imputin aquests numerals a reis que mai no els usaren, i cedeir acceptant que es primi jeràrquicament un sistema d'ordinals perquè (erròniament) es considera que és més català que el criteri historicista; a canvi demano, només, que no s'oculti al lector, i per tant que s'hi inclogui també, encara que sigui ja només entre parèntesi, que existeix un sistema d'ordinals que segueix el criteri historicista de numerar els sobirans pel seu regne principal.) O sigui, «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó)». Si s'insisteix a voler ocultar aquesta realitat bibliogràfica jo no participaré en un fals consens que pretén consumar la vulneració de les directrius fonamentals: Viquipèdia:Punt de vista neutral, Viquipèdia:Verificabilitat, Viquipèdia:No feu treballs inèdits, Viquipèdia:Fonts fiables i Viquipèdia:Allò que la Viquipèdia no és. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 12:08, 29 set 2011 (CEST)
- Hola Galazan. He vist la nova proposta. He vist que no recull les dues denominacions Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó). Sincerament, no entenc perquè no s'hi recullen les dues opcions generalment utilitzades. Tampoc no entenc quin fonament té la frase segons el seu llinatge, doncs segons el seu llinatge (el dels comtes de Barcelona) es refereix a Pere II; per contra, si es refereix a Pere III d'Aragó, s'hi refereix pel regne principal. O sigui, que en la proposta de consens presentada, no s'hi recullen les dues denominacions, i hi ha un error conceptual. Espero la teva resposta.--Georg-hessen (enraona'm) 02:46, 29 set 2011 (CEST)
- [Continuo] Acabo de veure el missatge. Ok seguiré els teus passos. L'únic que em faltava per afegir és que donat que a Pere II el Gran, se l'identifica per la numeració per regne principal, Pere III d'Aragó, tant a la viqui en aragonès, en txec, en búlgar, en alemnay, en anglès, en eusquera, en gallec, en suomi, en castellà, en franès, en croata, en italià, en holandès, en polonès, en portuguès, en rus, en suec, en sicilià i en serbi, més gran part de la bibliografia en castellà, doncs que seria una mancança pel lector de la viqui en catalaà no reflectir aquesta realitat dels dos sistemes d'ordinals que usa la biblio. especialitzada. És per això que considero que a la intro hi ha d'haver les dues denominacions: Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó) del Casal d'Aragó (València, 1240 - Vilafranca del Penedès, 11 de novembre de 1285). Sobirà de la Corona d'Aragó, etc, etc. [PS: Ja et vaig comentar que no hi havia inclès l'enllaç a Casal d'Aragó per no repetir Aragó tantes vegades]. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 16:52, 26 set 2011 (CEST)
- Per la meva banda, em sembla adient la proposta consensuada. De fet, de la manera que s'havia embolicat la troca he preferit no posar-me. --Panotxa (disc.) 13:46, 25 set 2011 (CEST)
« | Tanmateix, es poden dur a terme sondejos d'opinió o recerques bàsiques, així com altres mitjans de resolució de conflictes. Per a afers menors i secundaris, o per a nomenaments, es poden dur a terme una votació, però quan es tracta de decidir aspectes sobre el contingut o l'existència d'un article enciclopèdic a la Viquipèdia, la votació no és necessàriament determinant, ni és per a saber quin bàndol "guanya" per majoria, sinó que només serveix d'ajuda per a prendre una decisió en mostrar-hi quin grau de consens existeix en els diferents aspectes de l'afer. A més a més, dur a terme recerques bàsiques sobre un tema ajuden perquè les altres parts de la discussió puguen acceptar o rectificar algun argument i, per tant, el consens s'hi acoste més. | » |
« | Tot i que a la Viquipèdia en català no existeix una política acordada sobre el procediment i els sistemes de votacions, es recomanen seguir les següents pautes per a proposar votacions: 1) Qualsevol usuari registrat pot proposar una votació sobre un afer sempre, i sempre quan ja s'haja intentat abastar el consens moltes vegades i, tot i així, potser s'ha de plantejar d'intentar-ho una altra vegada més per molt que hi puga resultar-ne ser extenuant. 3) Generalment les votacions ajuden a mesurar el nivell de consens sobre els diferents aspectes d'un tema, com per exemple si una versió particular de l'article respecta o no el punt de vista neutral. No s'haurien de justificar les votacions com a prova d'un "fet real", o com a demostració d'una suposada "veritat". 10) Si la majoria de l'opinió es troba en una postura, però hi existeix una significant minoria en contra d'aquesta, o en una altra postura diferent, treballeu per a trobar una solució que puga ser acceptada com més persones millor. | » |
Potser llegeix-ho malament, però la votació no és substitutiva d'arribar al consens. Així mateix, enlloc s'hi estableix que sigui vinculant, ni resolutiva, sinó que s'especifica tot el contrari. Seguidament, hi ha treball inèdit en algunes de les opcions presentades a votació, doncs no hi ha cap ni una sola font que les recolzi. És per això que en el seu moment les vaig ratllar; perquè són treball original sense cap font documental al darrera. Si vols te les puc assenyalar una per una, de manera que siguin excloses. No acabo d'entendre l'argument que «haig d'aportar cites que demostrin que s'ha d'usar aquest criteri i no l'altre». Anem a pams: Parellada i Fluvià volen demostrar que amb aquest ordinal el rei Cerimoniós pretenia demostrar la seva catalanitat, però en cap cas hi ha cap cita que digui que aquest criteri s'ha d'usar. Et recordo que l'obra d'Armand de Fluvià parla dels «Quatre Pals», no pas del ordinals. El tema de la seva obra és el senyal dels Quatre Pals, i el tema dels ordinals el tracta de passada. Així mateix, l'obra de Parellada tracta de la «Denominació impròpia Corona d'Aragó», aconsellant reanomenar-ho a «Estat Català medieval». Novament, el tema dels ordinals és un tema annexe, que no tracta ni de manera específica, ni completa. Cap de les fonts esmentades, almenys que jo recordi (i les he llegit diversos cops) diu que la viquipèdia en català ha d'usar aquest sistema d'ordinals, o que tota la comunitat catalano-parlant dels Països Catalans ha d'usar aquest sistema d'ordinals. Tant sols diuen que aquest sistema d'ordinals és una prova de la seva catalanitat, i que per tant, de la Corona d'Aragó n'hem de dir Corona Catalana, i que el senyal dels Quatre Pals és exclusiu de Catalunya. Realment t'has llegit les obres de Parellada o Fluvià??? Les teves afirmacions em comencen a fer pensar que no. Per tant, no entenc que em demanis que aporti fonts que aconsellin usar aquest o altre sistema, quan no s'aporten fonts que justifiquin que la viqui en llengua catalana hagi d'adoptar-ne un altre. M'explico? Altrament, el propi ús generalitzat de les formes Pere II el Gran i Pere III d'Aragó al google scholar ja constitueixen per si soles una evidència palmària del seu ús. Recorda que aquí estem debatent, només, sobre la introducció de l'article, res més. I la viquipèdia ha de reflectir la realitat bibliogràfica dels especialistes; és per això que suggereix-ho «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó), on es prima la forma Pere II el Gran, i entre parèntesi i qüasi de manera clandestina, s'informa al lector que a aquesta mateixa persona se l'identifica en una abundosa part de la bibliografia com a per Pere III d'Aragó. No sé a on hi veus tant de problema en aquest format d'introducció, doncs recull la principal preocupació d'en Vibra; que hi surti el II, i que sigui de manera preferent. Finalment, A) les fonts reputades i fiables indiquen que hi ha dos sistemes generalment acceptats, i que la resta d'ordinals no s'usen de manera general: prova a buscar bibliografia que empri Pere I de València, o Pere I de Sicília. De sistemes generalment emprats només n'hi ha dos. B) la viquipèdia ha de reflectir allò que la bibliografia ha publicat, i cap de les obres de Parellada o Fluvià indica que la viquipèdia, o tota la comunitat catalano-parlant, ha d'usar de manera exclusiva un sistema d'ordinals, i ocultar l'altre, a la introducció d'un article. La bibliografia especialitzada ens indica que hi ha dos sistemes generals C) A la proposta de consens només hi figura Pere II el Gran, i enlloc hi figura l'altre forma general Pere III d'Aragó; si s'apliqués aquesta fórmula, la viqui en català seria l'única en tot el planeta terra que no inclou la forma Pere III d'Aragó. És per això que demano que la introducció de l'article digui: «Pere II el Gran (dit també Pere III d'Aragó). Salutacions. --Georg-hessen (enraona'm) 18:21, 29 set 2011 (CEST)
Sobre la nova votació
[modifica]Hola Galazan. Primer de tot m'ha semblat molt bona la teva resposta a la discussió d’en Hessen. Estava preparant una resposta molt i molt llarga, però veient el que has escrit la limitaré. No obstant, estic molt incòmode d’haver de llegir a la teva discussió al•lusions cap a mi, les meves intencions i els meus coneixements. Com ja vaig dir és d’un bai to inadmissible , cerrtament jo també m’he ences en al discussió però no seguiré aquest camí. Ara també demano la rectificació ( que ho tregui)d’en Hessen en aquest aspecte. Si voleu que escrigui jo, l’article sobre els numerals, no és problema, vaig escàs de temps però ho faré i intentaré que quedi el millor possible. Es bastant il•lògic que se m’acusi de res per no haver redactat un article quan no s’havia acabat ni la votació. Ara esborraré la meva 2a proposta de consens. Però no entenc per què:
-Tornem a votar propostes que ja van quedar descartades a l’anterior votació, i no votem simplement només la guanyadora contra la de consens? Ara que si em dius que és perquè és quelcom més democràtic ho accepto, no hi ha problema.
-Si estem d’acord amb que la numeració utilitzada pels reis i pels funcionaris era per la dinastia com defensen Duran i Fluvià, no podem utilitzar-la als articles?
Com bé has dit tu, no estem defensant aquí la catalanitat dels reis sinó el fet que utilitzaren una numeració que justament coincidia amb la que li pertocava com a membres de la dinastia dels comtes de Barcelona a la que ells mateixos deien que pertanyien:
-Sobre la dinastia: - - - Parlant de la Crònica General, anomenada també Crònica de Sant Joan de la Penya (1366-73), que feu redactar Pere el Cerimoniós, Fluvià diu: - “D'aquesta Crònica, l'arxiver Jaume Riera i Sans em va suggerir que em llegís el capítol XXI, el títol del qual és “Com finà la generació masculina dels reis d'Aragó”. Penso realment que allí queda ben clar quin era el pensament del Cerimoniós. Diu així: “Ací fem fi e terme als reis d'Aragó. E per tal com lo dit regne, en defalliment d'hereu mascle, prevenc a comte de Barcelona per ajustament matrimonial, vejam qui fou primer comte de Barcelona, e puis de grau en grau de cascun comte, segons que devallaren, parlarem e llur vida recontarem”. O sigui, primer parla dels reis de Pamplona i després dels comtes i reis d'Aragó, fins que s'acaben (llur llinatge) i, com que s'han acabat els reis d'Aragó, tots els que segueixen després són, per al Cerimoniós, comtes de Barcelona. Per això ell s’autodenomina “Pere Terç” i no “Pere Quart”. p. 82. Dels Quatre pals
- FLUVIÀ, Armand. <<El senyal dels quatre Pals és dels comtes de Barcelona, per tant català, no aragonès.>>. A: Revista de Catalunya, 96 (1995).
-
- “D'altra banda, Fatás, primfilant ja massa, i en el seu afany obsessiu per demostrarl'indemostrable, encara fa una afirmació molt més temerària: que la dinastia catalana,el casal de Barcelona, s'extingeix perquè Ramon Berenguer IV renuncia el seu llinatge, el deixa, per entrar a formar part del Casal d'Aragó! Primer de tot, és una suposició que caldria provar d'una manera evident i convincent,i això és impossible. En segon lloc, com pot suposar que tot un comte de Barcelona estigués disposat a renunciar el seu llinatge quan s'havia de considerar cap d'un llinatge de distintes línies comtals, que ha anat heretant o rebent comtats a mesura que s'han anat extingint (Barcelona, Girona, Osona, Besalú, Cerdanya, i l'expectativa de Rosselló), que per la mare ha heretat, a més, el comtat de Provença, i que se sent molt orgullós d'ésser «un dels mellors comtes del món», com diu Desclot (1283), i prefereix ésser el primer dels comtes que no el setè dels reis, com deia Petit de Newburgh (circa 1198), i tot això per entrar en un llinatge del qual Ramir II era fill del primer rei i, a més a més, d'una línia il•legítima. Cal pensar que l'únic que pretenia Ramon Berenguer IV amb aquest casament era d'incrementar el seu poder i prestigi i per això es va avenir a signar aquell document d'esposalles de futur que li reportava l'adquisició d'un regne. Tanmateix, poc es deuria sentir obligat a fer-ho, si tenim en compte que el 1149, un any abans de consumar el matrimoni, denominant-se «comte de Barcelona i senyor i príncep d'Aragó», signa la pau amb el rei Garcia VI de Pamplona, per la qual s'acorda que Ramon Berenguer IV es casi amb la infanta Blanca, filla del rei.”
- - - Sobre la numeració aragonesa inventada per Zurita - - En Hessen diu: La numeració per regne iniciada el 1458 per Vagad ha perviscut fins avui, doncs és el sistema d’ordinació històric usat internacionalment, mentre que la historiografia catalana continuà usat el sistema de nom i malnom durant segles. Actualment però, la ordinació iniciada per Pere el Cerimoniós s’ha convertit en cavall de batalla de sectors historiogràfics catalanistes que hi volen veure en aquests numerals un símbol reivindicatiu de la catalanitat dels reis, de manera que fan servir l’expressió Pere III el Cerimoniós, mentre que d’altres continuen usant el sistema de numeració per regne, Pere IV d’Aragó. - -Hessen podries aportar d’una vegada la bibliografia que ho demostri? -
-Duran diu:
- Como mínimo parece evidente que exitió una reacción aragonesista que consideraba
- Aragón como el reino más importante de la Corona de Aragón, que ostentaba nada menos que su nombre. Esta tendencia fue iniciada por el cronista del rey Fernando el Católico, Gauberte Fabricio de Vagad, con su polémica Crónica de Aragón y tuvo su mejor representante en el historiador Jerónimo Zurita, el cual en sus Anales de la Corona de Aragón, que empezó a publicar desde 1562, realizó una obra bien informada y serie y sentó las bases para reivindicar la primacía de los reyes del reino de Aragón sobre los condes de Barcelona, numerando a los reyes a partir de los primeros. Esta nueva numeración fue asumida posteriormente por la
- historiografía castellana. http://www.cuentayrazon.org/revista/pdf/036/Num036_003.pdf
-
-
- Fluvià diu a la pàgina 81 dels quatre Pals:
- "El primer que va donar, als Peres i asl Alfons, una numeració seguint la llista dels reis d’Aragó fou Zurita, cronista oficial del regne d’Aragó, als seus Anales de Aragón (1562), escrits per encàrrec dels diputats aragonesos”
Jo per la meva part accepto totalment al proposta de consens, però crec que si tots donem i cedim, això és el que a mi em sembla correcte: 1-Surti el que surti hem de crear l’article de la numeració i treure totes les referències de numeració per regne abans de Zurita que en Hessen ha escrit a diferents articles com aquest: http://ca.wikipedia.org/wiki/Casal_d%27Arag%C3%B3 2- Una reconsideració d’això de no poder utilitzar la numeració a la que diem catalana (perquè era que coincideix amb els comtes) als articles, doncs reconèixer el que digué en Pere el Cerimoniós sobre la seva dinastia, no és una injustícia per a cap lector d’arreu dels territoris de llengua catalana ni de cap altre lloc.
Mil gràcies, de nou, per al teva atenció. Vibra (disc.) 20:43, 26 set 2011 (CEST)
Sobre el respecte
[modifica]Hola Galazàn, ja està fet. Sigui com sigui, et volia agrair el teu arbitri al nostre problema. Però també t’he de dir que no es tracta de mantenir-nos separats sempre sinó d’utilitzar els mecanismes que tingui la Viquipèdia (que els desconec) per evitar aquesta grollereria que personalment no em molesta, però que a nivell del que estic fent aquí sí. Presentar-me mitjançant fal•làcies al autor, com una espècie de Bilbeny (sense ofendre a ningú, ja que per molta gent és sinònim de poca profesionalitat),que no té ni rigor ni coneixement històric, i amb una ideologia extremista, no està fet en un atac d’ira, sinó amb una idea molt clara i premeditada de que els lectors que llegeixin el seu text quedin convençuts, que el que jo escric no té cap base i per tant és decantin per la seva opció. I això em sembla que no es pot permetre, ja que, he dedicat molt esforç defensant una argumentació que crec amb base, i que pel que s’ha vist en l’anterior votació, diversos viquipedistes també. Així que crec que haguem deixar que aquest comportament demagògic continuí, ni quedi escrit, tot i que sigui a una pàgina de discussió personal. Certament, em vaig discutir potser amb les seves mateixes paraules (però no mètode, ni he tatxat ni esborrat res ), però ja et vaig dir que si fèiem una segona elecció i discussió, jo la feia tranquil•lament, sense baralles, i així continuaré, però a canvi espero reciprocitat i respecte. Perquè, sincerament, si no és així, crec a qualsevol se li treuen les ganes de continuar participant en una enciclopèdia tant útil per tothom com a questa. Gràcies per la teva atenció. Vibra (disc.) 19:42, 28 set 2011 (CEST)
La discussió
[modifica]Pot durar la discussió més temps? Ho dic perquè ahir et vaig fer una proposta per millorar al 2a elecció, i crec que no l'has vist. Vibra (disc.) 23:05, 30 set 2011 (CEST)
L' argumentació
[modifica]Hola de nou. El que deia és que tal i com està ara la votació 2 a la pàgina principal no és imparcial, doncs la possibilitat de no escriure numerals al cos dels articles està argumentada amb aquesta explicació: “ Motiu: no tots els reis tenien el mateix numeral als diferents països catalans i per tant no seria just prendre el de Catalunya com a preferent en una enciclopèdia de tothom. Per tant al cos del text caldrà usar només expressions diverses com "el rei Pere", "el Gran", "Pere el Gran", "el rei", "el comte-rei", "el monarca", "el sobirà", etc.” Llavors crec que el més just és que les opcions de sí escriure numeracions (ja sigui la dels comtes de Barcelona o la de Zurita) també han de estar argumentades. D’altra banda també podem treure les tres argumentacions i deixar nomes :
Votació sobre la utilització de numerals als articles (Votar: sí o no)
No obstant, en la meva opinió tampoc passa res perquè deixem una breu i sintètica explicació a favor de no escriure numeració en el cos, o d’escriure-la, sigui la medieval o sigui la moderna, donat que, és una qüestió que no em tractat tant com la de la votació anterior i molts viquipèdistes potser voten sense saber molt bé quins arguments hi ha a favor de les tres opcions. Tanmateix, tu ets l’expert, i si creus que hom ho pot saber a traves de les discussions, doncs traiem tot tipus d’argumentacions a la segona votació i que la gent esculli. --Vibra (disc.) 19:13, 1 oct 2011 (CEST)
La proposta número 8
[modifica]Hola Galazan,
T'adreço aquest missatge perquè he inclòs una proposta (la número 8) en la Viquipèdia Discussió:Presa de decisions/2011/Sobre la numeració i cognom dels sobirans de la Corona d'Aragó II que es basa en la Gran Enciclopèdia Catalana. Voldria que li donessis un cop d'ull i que com a promotor que crec que ets d'aquesta presa de decisions, la incloguessis juntament amb les altres propostes.
Salutacions, --Jose Garcia Argemi (disc.) 00:27, 2 oct 2011 (CEST)
Períodes històrics
[modifica]Hola Galazan. Avui et volia comentar un dubte tècnic que res té a veure amb les votacions sinó amb la voluntat de millora d’altres articles, per exemple el del Principat de Catalunya. I et dic aquest perquè resulta el millor exemple. Resulta que el quadre resum de la dreta, està dividit en 3 períodes històrics però en realitat hauria d’estar-ho en aquests 10:
Principat de Catalunya Catalunya
1r Conjunt territorial de comtats catalans (principatu) sota la domini dels comtes de Barcelona (1064-1162) Inici: Usatge 65 de Ramon Berenguer I Final: Alfons I
2n Estat de la Corona d'Aragó (1162-1479) Inici: Alfons I Final: Ferran II
3r Estat de la Corona d'Aragó integrada en la Monarquia Catòlica (1479-1516) Inici:Ferran II Final: Carles V
4t Estat de la Corona d'Aragó integrada en la Monarquia Hispànica (1516-1641) Inici: Carles V Final: República Catalana
---1ª República Catalana--- (1641-1641) un article diferent
5é Estat de la Monarquia Francesa (1614-1652) Inici: Lluis XIII Final: Setge de Barcelona 1652
6é Estat de la Corona d'Aragó integrada en la Monarquia Hispànica (1652-1714) Inici: Setge de Barcelona 1652 Final: Setge de Barcelona 1714
7é Província de la Monarquia Absoluta Borbònica (1714-1812) Inici: Setge de Barcelona 1714 Final: 1r Imperi Francès
--- 4 departaments del 1r Imperi Francès--- (1812-1814) un article diferent
8é Província de Monarquia Absoluta Borbònica (1814-1820) Inici: Retorn de Ferran VII Final: Regne Constitucional d’Espanya
9é Província del Regne Constitucional d’Espanya (1820-1823) Inici: Regne Constitucional d’Espanya Final: Setge de Barcelona 1823
10é Província de la Monarquia Absoluta Borbònica (1823-1833) Inici: Setge de Barcelona 1823 Final: Regne Constitucional d’Espanya
En realitat crec que haurien de ser 9, ja que tota la historiografia sosté que Monarquia Catòlica i Monarquia Hispànica son nom alternatius per un mateix conglomerat de regnes sota la sobirania d’uns monarques que van dels reis catòlics fins a Carles II. Però bé com a la viquipèdia estan separats en dos articles, doncs per ara ho deixo en 10 períodes. D’altra banda també pot semblar que són excessius períodes perquè existeixen dos articles: Reial Audiència de Catalunya (borbònica), i junta Junta Superior de Govern del Principat de Catalunya. Però aquests articles no són la continuació del de Principat de Catalunya desaparegut el 1714, sinó articles sobre els òrgans de govern que té el Principat que no ha desaparegut, sinó un estat que ha perdut lleis i institucions pròpies, que s’ha convertit en una província castellanitzada (institucional i legislativament), però que manté nom i territori tal i com demostren tots els documents de l’època fins a la nova divisió provincial d’Espanya de 1833. De la mateixa forma si bé, quan es transforma en República el 1641 el principat deixa d’existir, quan accepten a Lluis XIII com a sobirà, ja torna a existir, essent un estat sota sobirania francesa i no desapareixent com dóna a entendre l’article actual. Tot això t’ho explico, perquè no sé com crear dins del principat de Catalunya nous períodes històrics. Sé que quan modifiques a dalt d tot on posa:
{{Estat desaparegut (s’ha de posar, bis, si vols dos, tris, si vols tres)
Però a partir de tres no se que més s’ha de posar per fer 4, 5, 6 etc. Em pots ajudar? Gràcies. --Vibra (disc.) 10:55, 2 oct 2011 (CEST)
El mínim de les 100 contribucions en els darrers 3 mesos.
[modifica]Hola Galazan,
He vist els requeriments a Viquipèdia:Presa de decisions/2011/Sobre la numeració i cognom dels sobirans de la Corona d'Aragó II. Que es demana pel dret a vot usuaris registrats amb una antiguitat mínima de 30 dies abans del 1-oct.-2011 i un mínim de 100 col·laboracions en l'espai principal durant els darrers 3 mesos.
Que votin usuaris registrats i que es fagi de tal manera, demanant 30 dies de registre per que la gent no s'inscrigui expresament per votar aquí encara ho comprenc. Pero el minim de les 100 contribucions en l'espai principal no ho comprenc. Primer perque es diu 100 colaboracions en els tres darrers mesos i crec que vol dir des del 1 de juliol al 30 de septembre. Per tant si no les has fet tens veu però no vot i no pots fer res a la votació. Considera que cadascú aquí a la Viquipedia contribueix tal com bonament pot i les seves obligacions personals li permeteixen. No em sembla just, demanar 100 contribucions en 3 mesos, ni demanar un nombre minim de contribucions en un periode determinat i acotat de temps.
Perqué es fà això?. Perquè aquesta limitació?. Es que es vol tenir una Viquipedia amb usuaris que puguin pendre decisions i uns altres que no, en els articles? A quants viquipedistes poden quedar en fora de joc i no poder votar? Son un estandar aquest requisits o han estat fets Ad hoc per aquest tema? Si no és un estandar, aquest minim de les 100 contribucions en els darrers 3 mesos: Se'n pot prescindir d'aquest requisit en aquest cas?. En cas, que aixo dels requisits sigui a peu de lletra e intocable, es representatiu de la Viquipedia que solament votin 6 viquipedistes sobre el total de viquipedistes registrats en l'anterior Viquipèdia:Presa de decisions/2011/Sobre la numeració i cognom dels sobirans de la Corona d'Aragó. Si no és un requisit estandar, si us plau, reconsidera per treure aquest requisit. Jo volia votar, però..., no puc.
Ja em diràs quelcom.
Salutacions, --Jose Garcia Argemi (disc.) 20:23, 2 oct 2011 (CEST)
- Hola Galazan,
- LLavors, és un requisit estàndard. Que hi farem. Ho tindré en compte per la propera ocasió, de presa de decisions.
- Salutacions, --Jose Garcia Argemi (disc.) 22:07, 2 oct 2011 (CEST)
- Hola Galazan,
- Abans que sigui massa tard i per evitar malentesos.
- Si li dones un cop d'ull al meu historial de contribucions espai principal] fins ara, la meva primera edició és del 5 de gener de 2010 i entre l'1 de juliol de 2011 fins a l'1 d'octubre de 2011 he fet només 23 edicions. Considero que amb això demostro que no m'he apuntat expressament a la Viquipèdia per votar Viquipèdia:Presa de decisions/2011/Sobre la numeració i cognom dels sobirans de la Corona d'Aragó II. Et demanaria que no et mostris inflexible i pels que tenim, l'antiguitat que demanes i hem fet contribucions en el periode que es demana dels tres messos, ens concedeixis una pròrroga fins al final del 15 d'octubre per arribar a les 100 edicions i votar. No sé quants més usuaris poden estar en aquest cas com el meu, que s'han adonat massa tard. Si em dius que SI i allargas el plaç, sota aquest requisits, em posaré les piles. Si em dius que NO, que hi farem, dura lex, sed lex.
- Espero que no siguis absolutament estricte i donguis una pròrroga.
- Salutacions,--Jose Garcia Argemi (disc.) 18:33, 7 oct 2011 (CEST)
Sol·liciud de consens
[modifica]Hola Galazan. Fa una setmana et vaig escriure proposan-te un consens en base als arguments exposats. Transcorregut aquest període no has respost a la meva petició. Per contra veig que s'ha iniciat una nova votació sense voluntat d'arribar a un consens que s'atingui a un Viquipèdia:Punt de vista neutral. Et demano novament que atenguis a la meva sol·licitud. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 16:54, 3 oct 2011 (CEST)
Votació 2
[modifica]Hola,Galazan. Escolta com la votació ja ha començat no podem tocar la pregunta 2 (tot i que només hem votat tu i jo), però no podriem escriure alguna cosa a més del NO en negreta per recordar el votants que estan votant si esnat a d'acord o en contra, de la no utilització dels numerals al cons dels articles. Més que res perquè no es confonguin, i tant usn com altres votin el contrari del que volen per fer-ho ràpid. Aluna cosa com: NOTA PER EVITAR CONFUSIONS: RECORDEU QUE LA PREGUNTA ESTÀ FORMULADA EN NEGATIU, DEMANA SI ESTEU D'ACORD AMB EL FET DE NO UTILITZAR ELS NUMERALS ALS ARTICLES. SI NO VOLS QUE S'UTILITZIN ALS ARTICLES, VOTA SÍ. SI VOLS QUE S'UTILITZIN ALS ARTICLES, VOTA NO. Què et sembla? --Vibra (disc.) 23:17, 3 oct 2011 (CEST)
Dos vots
[modifica]Si una presa de decisions és per buscar consens, quin sentit té impedir votar en dues opcions?--Pere prlpz (disc.) 17:13, 7 oct 2011 (CEST)
- Hola. Hi ha uns quants usuaris que voten diverses opcions de la votació 1. És pot fer no? Perquè a mi m'agrada més d'una també. Vibra (disc.) 21:03, 10 oct 2011 (CEST)
Carregant-se la neutralitat
[modifica]Escolta Galazan, em Hessen a tornat a al carrega i com ningú li ha fet casa a les seves objeccions contra la votació, ha decidit votar legitimant per la seva part la votació. No obstant, ha omplert la votació amb parrafades amb les seves opinions, invalidant la neutralitat s’ha procoruat tenir des de el principi. A més el lloc de fer això és la discussió, que ja va quedar tancada. Per cert, sobre l’ús de numeracions al cos dels articles, cal aclarir que en cas de sortir que podem utilitzar-les, hem de fer servir la guanyadora, ja que la numeració ha de ser concordant amb la de l’encapçalament de l’article, i no que cada autor o editor tingui llibertat per escriure la dels comtes de Barcelona o la aragonesa. Per què el que busca en Hessen ara, és una guerra d’edicions, cosa que resultaria fatal pels lectors. Sé que aquest tema resulta ja molt pesat, però ja queda menys. Vagi bé. Vibra (disc.) 09:29, 13 oct 2011 (CEST)
Argumentació del vot
[modifica]Fins a on jo sé, l'argumentació del vot, i més quan aquest és una objecció, s'ha d'argumentar (Vegi's aquest exemple de presa de decisions). La votació és només un vehicle, per a arribar a un consens. I els vots amb objecció, han de ser argumentats. Passo a revertir les edicions que adulteren el sentit i el fonament dels meus vots. --Georg-hessen (enraona'm) 21:50, 13 oct 2011 (CEST)
Gràcies pel comentari
[modifica]Un, mil cops i els que calguin. Gràcies pel comentari fet a les propostes d'esborrament sobre els centres comercials. Em començava a posar nerviós només de pensar que era l'únic que penso el mateix. Sóc força nou i no volia posar el crit al cel, però... manteniment de centres comercials, ja és massa per mi. M'ha agradat molt la negreta posada a la definició d'enciclopèdia. De veritat, no saps l'alegria que m'ha donat llegir el teu comentari. Estava el·laborant una proposta d'admissibilitat, o com en volguem dir aquí, no l'he presentada per que encara em falten buscar unes quantes perles i fer propostes amb cara i ulls, que per ara només és una descàrrega. Per cert, t'has passat per Viquiprojecte:Viquimillora? Trobo que és prou interessant el debat (ja sé que potser en surts d'un de gran magnitud, però així t'aireges una mica :P), per ara hi ha hagut moltes intervencions de poca gent. Salut i gràcies. --Anskar (disc.) 23:13, 15 oct 2011 (CEST)
Dalladora mecànica?
[modifica]Hola Galazan! Could you check out Discussió:Dalladora mecànica please? Maybe you can help to solve this issue. --:bdk: 18:15, 16 oct 2011 (CEST)
Palatalització.
[modifica]Som la Laia i la Raquel. Creiem que hem arreglat l'artícle, però no ho tenim clar. Ens pots dir exactament el que està malament i com corregir-ho? Gràcies :)—el comentari anterior sense signar és fet per LaiaRaquel (disc. • contr.) 14:35, 17 oct 2011 (CEST)
- Disculpa per crear cada cop una altra pàgina de discussió, però no sabem com contestar-te. Gràcies per dir-nos-ho. Ja hem intentat millorar el que hem pogut, hem tornat a posar els enllaços interns i hem afegit un que creiem que deuria d'estar i no està. Altre cop, gràcies i adéu. Fins una altra.—el comentari anterior sense signar és fet per LaiaRaquel (disc. • contr.) 14:35, 17 oct 2011 (CEST)
S'ha acabat
[modifica]Ei què tal? Ja fa uns dies que van finalitzar les votacions, ara que hem de fer?--Vibra (disc.) 13:17, 19 oct 2011 (CEST)
- Mira de fer-ho tu, siusplau, quan tinguis temps. Jo he pensat d'intentar-ho però com ultimament tot el que faig segon alguns està malament i és partidista, prefereixo que ho faci algú amb més experiència. A veure si acavem d'una vegada per totes amb aquest tema, del que crec, que gairebé tots estem cansat. Que tinguis bona tarda.--Vibra (disc.) 16:41, 21 oct 2011 (CEST)
En Hessen de nou
[modifica]Galazan només se m'acudeux dirt'ho a tu, aprt d'escriure -ho a la taverna a ajuda. En Georg-Hessen m’ha bloquejat l’opció de desfer canvia a l’article sobre la numeració del casal d’Aragó: http://ca.wikipedia.org/wiki/Numeraci%C3%B3_del_Casal_d%27Arag%C3%B3 , que jo estic ajudant a construir des de el primer dia. Crec que no té dret a fer-ho. A més ha esborrat informació aportada per mi, amb fonts fiables; així com apartats sencers sense consensuar res amb mi. Porta diversos dies desfent tot tipus d’edicions que jo faig a diversos articles argumentant que no els he consensuat amb ell (crec que es creu una gran autoritat) però ell fa i desfà arreu sense discutir ni pactar, i quan li dóna la gana em bloqueja. Els seus motius son clar no vol que a l'article apareguin les referencies de Jaume I o de Bernat Desclot a la dianstia dels reis. Així com tampoc al fet d'on s'enterraven aquests. A més continua amb el tema del Vagad mostrant-nos una crònica on si que surtin els reis numerats a la aragonesa, però no sabem en quina data està impresa, aja que podria ser una copia molt posterior a l'original i portar afegida la numeració, pel censor o copista. No pots fer res per desbloquejar-me?--Vibra (disc.) 12:49, 20 oct 2011 (CEST)
- Galazan m'ha escrit això:"Em sembla d'un incoherència summa el fet que critiquis les meves edicions, i que un cop les retiro, et dediquis a copiar-les de nou. Altrament no et preocupis que no es predrà el contingut, doncs faré un article neutral i viquificat a Ordinals del Casal d'Aragó. Salutacions.--Georg-hessen (enraona'm) 14:51, 20 oct 2011 (CEST)".Això que vol dir? Que el seu val i l'altre en el que portem diversos dies treballant no? Vibra (disc.) 16:06, 20 oct 2011 (CEST)
Avaluació Louise Michel
[modifica]He sotmès a avaluació l'article Louise Michel, t'ho pots mirar, si us plau? Aries (disc.) 17:42, 23 oct 2011 (CEST)
Recordatori d'admissibilitat de: Àrea Territorial d'Informació
[modifica]Recorda: La Viquipèdia és una enciclopèdia no una base de dades o un lloc per a fer promoció. En crear un nou article s'haurien de comprovar els criteris d'admissibilitat («que hagi rebut cobertura significativa en fonts fiables i independents del subjecte»). Cal mirar d'aportar referències de fonts fiables que no estiguin implicades directament amb el propi objecte de l'article.
Si no s'aporten referències de terceres parts independents l'article podria entrar en un procés de fusió o esborrament. Demanem calma durant les discussions per intentar cercar el consens a l'hora de defensar els teus arguments o rebatre els dels altres usuaris.
Aquest recordatori és en motiu de Àrea Territorial d'Informació.
--Pau Cabot · Discussió 15:53, 7 nov 2011 (CET)
Proposta d'esborrament de la pàgina Àrea Regional d'Instrucció d'Atestats i Custòdia de Detinguts
[modifica]Hola, s'ha proposat l'eliminació de la pàgina «Àrea Regional d'Instrucció d'Atestats i Custòdia de Detinguts», que heu fet o en què heu col·laborat significativament.
Esteu convidat a participar en la discussió relativa a aquesta proposta. Si no esteu familiaritzat amb el procés, podeu llegir-ne les normes i polítiques a «Viquipèdia:Esborrar pàgines». No us ho prengueu com una qüestió personal, intenteu entendre'n els motius i demaneu-ne aclariments si cal.--Pau Cabot · Discussió 16:03, 7 nov 2011 (CET)
Proposta d'esborrament de la pàgina Àrea de Planificació i Recursos Generals
[modifica]Hola, s'ha proposat l'eliminació de la pàgina «Àrea de Planificació i Recursos Generals», que heu fet o en què heu col·laborat significativament.
Esteu convidat a participar en la discussió relativa a aquesta proposta. Si no esteu familiaritzat amb el procés, podeu llegir-ne les normes i polítiques a «Viquipèdia:Esborrar pàgines». No us ho prengueu com una qüestió personal, intenteu entendre'n els motius i demaneu-ne aclariments si cal.--Pau Cabot · Discussió 08:09, 19 nov 2011 (CET)
Escofet
[modifica]Buff Galazan, em rendeixo, no sé pas com fer-ho, això de les "plantilles" és un embolic i no m'aclareixo gaire. A veure si pot passar desprevinguda la foto, ja que no me'n recordo d'on la vaig treure...
Salutacions, mercès per l'avís.--Martorell45 (disc.) 01:45, 20 nov 2011 (CET)
Proposta d'esborrament de la pàgina Àrea Central d'Anàlisi
[modifica]Hola, s'ha proposat l'eliminació de la pàgina «Àrea Central d'Anàlisi», que heu fet o en què heu col·laborat significativament.
Esteu convidat a participar en la discussió relativa a aquesta proposta. Si no esteu familiaritzat amb el procés, podeu llegir-ne les normes i polítiques a «Viquipèdia:Esborrar pàgines». No us ho prengueu com una qüestió personal, intenteu entendre'n els motius i demaneu-ne aclariments si cal.--Pau Cabot · Discussió 17:41, 24 nov 2011 (CET)
Localització de l'acadèmia militar
[modifica]Hola. Pots passar per Discussió:Acadèmia Militar de Barcelona? Gràcies.--Pere prlpz (disc.) 13:30, 21 des 2011 (CET)