Faerské ostrovy
Faerské ostrovy Føroyar Færøerne | |||
---|---|---|---|
| |||
Hymna Tú alfagra land mítt | |||
Geografie | |||
Hlavní město | Tórshavn | ||
Rozloha | 1395,74 km² z toho 0,5 % vodní plochy | ||
Nejvyšší bod | Slættaratindur (880 m n. m.) | ||
Časové pásmo | +0 (letní +1) | ||
Poloha | 61°58′12″ s. š., 6°50′40″ z. d. | ||
Geodata (OSM) | OSM, WMF | ||
Obyvatelstvo | |||
Počet obyvatel | 51 371 | ||
Hustota zalidnění | 36,8 ob. / km² | ||
Jazyk | faerština, dánština (úřední) | ||
Národnostní složení | Faeřané, Dánové | ||
Náboženství | hlavně luteránství (Faerská národní církev) | ||
Státní útvar | |||
Státní zřízení | konstituční monarchie | ||
Královna | Markéta II. | ||
Předseda vlády | Aksel V. Johannesen | ||
Měna | faerská koruna, dánská koruna (FOK, DKK) | ||
HDP/obyv. (PPP) | 45 250 USD | ||
Mezinárodní identifikace | |||
ISO 3166-1 | 234 FRO FO | ||
MPZ | FO | ||
Telefonní předvolba | +298 | ||
Národní TLD | .fo |
Faerské ostrovy (faersky Føroyar, dánsky Færøerne, znamená Ovčí ostrovy) je souostroví v severním Atlantském oceánu na jihozápadním okraji Norského moře. Leží severozápadně od Skotska v polovině cesty mezi Islandem a Norskem. Jsou autonomní součástí Dánského království.
Historie
Paleobotanické nálezy z ostrova Streymoy ukazují na možné lidské osídlení ostrovů již někdy v letech 3330 až 3145 př. n. l.[1]
Osídlení je doloženo kolem roku 500.[2] Kolem roku 700 byly ostrovy osídleny irskými mnichy, v 8.–9. století je získali norští Vikingové a posléze byly roku 1035 připojeny k Norsku. V jeho rámci – resp. v rámci dánsko-norské personální unie – se staly roku 1380 součástí Dánska. Dánsku pak ostrovy zůstaly i po odtržení Norska v roce 1814. Od roku 1940, po obsazení Dánska nacistickým Německem, byly obsazeny Velkou Británií. Okupace trvala až do roku 1945, kdy Britové ostrovy vrátili Dánům. Od roku 1948 disponují Faerské ostrovy poměrně rozsáhlou vnitřní autonomií (vlastní zákonodárný sbor, vlajka atd.).
Geografie
Souostroví je tvořeno 18 ostrovy, 11 ostrůvky a 779 malými skalnatými ostrůvky o celkové rozloze 1 395,74 km². Je 113 km dlouhé a 75 km široké a jeho tvar připomíná hrot šípu obrácený špičkou k jihu. Délka pobřeží je 1117 km.
Faerské ostrovy jsou sopečného původu, jejich vznik spadá do období třetihor před zhruba 60 miliony let. Převládajícími horninami jsou bazalty a tufy. Na ostrovech Suðuroy a Mykines se vyskytují čediče s výraznou sloupcovitou odlučností. U Hvalby na ostrově Suðuroy se nachází černé uhlí. Na utváření reliéfu Faerských ostrovů mělo značný vliv zalednění této oblasti ve čtvrtohorách.
Nejvyšší hora Slættaratindur má výšku 880 m a průměrná nadmořská výška ostrovů je 300 m. Faerské ostrovy se administrativně dělí na 6 krajů.
Seznam ostrovů
Ostrov | Rozloha (km²) | Počet obyvatel (k 1. 1. 2007) | Nejvyšší bod (m) |
---|---|---|---|
Streymoy | |||
Eysturoy | |||
Vágar | |||
Suðuroy | |||
Sandoy | |||
Borðoy | |||
Viðoy | |||
Kunoy | |||
Kalsoy | |||
Svínoy | |||
Fugloy | |||
Nólsoy | |||
Skúvoy | |||
Mykines | |||
Hestur | |||
Stóra Dímun | |||
Koltur | |||
Lítla Dímun |
Klima
Počasí na ostrovech je přímořské a velmi proměnlivé. Zásadní ráz počasí nejvíce ovlivňuje Golfský proud. Přístavy v zimě nikdy nezamrzají a zimy jsou mírné. Průměrná teplota se pohybuje od 3 °C v zimě do 11 °C v létě. Na Faerech je v průměru 283 deštivých dnů do roka. Průměrný roční úhrn srážek je 1500 mm. Sněhové srážky jsou na ostrovech malé. Průměrná rychlost větru 7 m/s.
Politika
Faerské ostrovy jsou autonomní součástí Dánského království. Na rozdíl od Dánska však nepatří do Evropské unie. Mají vlastní parlament a vlajku. Faerský parlament má 35 poslanců. Ve volbách v roce 2004 kandidovalo sedm politických uskupení, z nichž šest se dostalo do parlamentu (na zisk jednoho poslaneckého mandátu bylo třeba asi 1000 hlasů). Nejsilnější parlamentní stranou byla Republikánská strana, která má 8 poslanců. Následují ji Unionisté, Sociální demokraté, Konzervativci se sedmi poslanci. Dva poslance má Strana středu a jednoho poslance Autonomní strana.
V posledních volbách (v roce 2015) se do parlamentu dostalo sedm stran. Nejsilnější stranou byla Sociální demokracie s 8 poslanci. Následuje: Republikánská strana 7, Lidová strana 6, konzervativně-liberální Unionistická strana 6, Pokroková strana 2, Strana Středu 2 a Strana pro samosprávu 2.
Ekonomika
Nejdůležitějším odvětvím na ostrovech je rybářství, které nahradilo dříve velmi rozvinutý velrybářský průmysl. Představuje celých 97 % exportu. Ročně faerští rybáři uloví přes 600 000 tun ryb. V přepočtu na obyvatele to v roce 2003 činilo 12,7 tun ryb na osobu, což staví Faerské ostrovy na přední místa v relativní produkci ryb na světě. Dříve tu lidé také lovili ptáky a sbírali jejich vejce, to se však nyní stalo jen koníčkem. Další významnou aktivitou je chov ovcí, kterých je na Faerských ostrovech chováno cca 80 000. Dalším důležitým zdrojem příjmů je turistika.
Obyvatelstvo
Na ostrovech žilo v roce 2017 50 730 obyvatel, z toho 21 000 v hlavním městě Tórshavn. Státní svátek Ólavsøka slaví 29. července. Faerské ostrovy se nepotýkají s úbytkem obyvatel. Úhrnná plodnost je jedna z nejvyšších v Evropě (2,522), díky čemuž je kladný přirozený přírůstek. Navíc Faeřanů přibývá i migrací.
Rok | Počet obyvatel | Rok | Počet obyvatel | Rok | Počet obyvatel |
1327 | 4 000 | 1900 | 15 230 | 1997 | 44 262 |
1350 | 2 000 | 1911 | 18 800 | 1998 | 44 817 |
1769 | 4 773 | 1925 | 22 835 | 1999 | 45 409 |
1801 | 5 255 | 1950 | 31 781 | 2000 | 46 196 |
1834 | 6 928 | 1970 | 38 000 | 2001 | 46 996 |
1840 | 7 314 | 1975 | 40 441 | 2002 | 47 704 |
1845 | 7 782 | 1985 | 45 749 | 2003 | 48 214 |
1850 | 8 137 | 1989 | 47 787 | 2007 | 48 797 |
1855 | 8 651 | 1995 | 43 358 | 2010 | 48 660 |
1880 | 11 220 | 1996 | 43 784 | 2013 | 49 469 |
Střední délka života | 78 (muži) / 83 (ženy) |
Úhrnná plodnost | 2,522 |
Živě narození na 1000 ob. | 14 |
Zemřelí na 1000 ob. | 9 |
Imigranti na 1000 ob. | 32 |
Emigranti na 1000 ob. | 27 |
Sňatečnost | 4,8 |
Rozvodovost | 1,2 |
Potratovost (počet potratů na 1000 živě narozených) | 68 |
Kultura
Na Faerských ostrovech se každoročně koná také tradiční lov velryb kulohlavců (černý, Sieboldův), sviňuch obecných a delfínů skákavých, zvaný grindadráp. Jde o tradiční způsob lovu velryb a zároveň o společenskou událost. Veškeré maso se zpracuje a spotřebuje na ostrovech. Maso se spravedlivě rozděluje mezi všechny obyvatele ostrova.[3] Tento lov je kritizován některými organizacemi bojujícími za práva zvířat, například PETA.[4]
Galerie
-
Vesnice Hvalba
-
Nejvyšší hora Slættaratindur
Odkazy
Reference
- ↑ NOVÁK, Ľubomír. Archeologie bez nálezů: nejstarší minulost Faerských ostrovů [online]. archeologienadosah.cz, 2015-04-08 [cit. 2015-04-11]. Dostupné online.
- ↑ Earth Institute at Columbia University. Humans reached remote North Atlantic islands centuries earlier than thought. phys.org [online]. 2021-12-16 [cit. 2023-01-07]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Tradiční masakr kulohlavců na Faerských ostrovech. Aktuálně.cz [online]. Economia, 2009-05-28 [cit. 2023-01-07]. Dostupné online.
- ↑ POLOCHOVÁ, Iveta. Moře u Faerských ostrovů opět zbarvila rudě krev zmasakrovaných velryb. iDNES.cz [online]. 2011-11-24 [cit. 2017-01-03]. Dostupné online.
Literatura
- Faroe Islands in figures 2005. Tórshavn: Hagstova Føroya. 2006.
- Honzák, Pečenka, Stellner, Vlčková: Evropa v proměnách staletí, Libri, Praha 2001, 3. aktualizované vydání, ISBN 80-7277-025-X (str. 192)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Faerské ostrovy na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Faerské ostrovy ve Wikislovníku
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž tématem je Faerské ostrovy
- Oficiální stránky
- Turistické informace
- Official tourist site
- Flick photo set
- Český web o Faerech Archivováno 18. 1. 2012 na Wayback Machine.