Bedřich Adolf Kinský
Bedřich Adolf Kinský | |
---|---|
Majitel statku Lešná | |
Ve funkci: 1939 – 1945 | |
Předchůdce | Filip Arnošt Kinský |
Nástupce | statek znárodněn |
C. k. komoří[1] | |
Ve funkci: 1910 – 1918 | |
Panovník | František Josef I., Karel I. |
Stranická příslušnost | |
Členství | NSDAP (1939–1945)[2] |
Vojenská služba | |
Služba | |
Hodnost | rytmistr (v záloze);[1] major (wehrmachtu) |
Narození | 5. října 1885 Spálov |
Úmrtí | 5. února 1956 (ve věku 70 let) Vídeň |
Národnost | rakouská |
Choť | (1910) Margarethe, roz. Dubská z Třebomyslic (1885–1968) |
Rodiče | Filip Arnošt Kinský (1861–1939) a Marie Dubská z Třebomyslic (1864–1926) |
Děti | 1. Marie, provd. Podstatzky-Lichtenstein (1912–1994) 2. Filip František (1914–1914) 3. Friedrich Adolf (1915–1984) 4. Peter Albrecht (1921–1945) 5. Christian Leopold (1924 –2011) 6. Alžběta, provd. Stepski-Doliwa (* 1928) |
Příbuzní | Henriette Kinsky[3], Peter Friedrich Graf Kinsky[3] a Johannes Leopold Graf Kinsky[3] (vnoučata) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Bedřich Adolf hrabě Kinský z Vchynic a Tetova (5. říjen 1885 Spálov – 5. února 1956 Vídeň)[1] byl člen rodu Kinských a pocházel ze sloupské větve. Jeho rodiči byli Filip Arnošt Kinský (1861–1939) a Marie rozená Dubská z Třebomyslic (1864–1926).
Život
[editovat | editovat zdroj]Studoval na tereziánské vojenské akademii ve Vídeňském Novém Městě. Za 1. světové války byl císařským důstojníkem. Po rozpadu Rakousko-Uherska si ponechal rakouské občanství a v roce 1939 automaticky získal německé občanství. Za 2. světové války žil na zámku v Lešné, který zdědil po svém otci. Byl majorem ve wehrmachtu a za války se postavil proti masakru, který na místním obyvatelstvu chtěly uskutečnit oddíly SS.[4] V roce 1945 byli s manželkou v internaci v závodě na klobouky ve Valašském Meziříčí a museli vykonávat různé práce, pracovali např. u místního zvěrolékaře.[4] Po propuštění z internace se nastěhovali do budovy v hospodářském dvoře u zámku v Lešné. Nesměli nikam chodit a museli se pravidelně hlásit.[4] V těchto podmínkách žili dva roky a pak si zažádali o vystěhování do Rakouska, což jim bylo umožněno.[5]
Rodina
[editovat | editovat zdroj]Oženil se v Lysicích 6. dubna 1910 s Margarethou hraběnkou Dubskou z Třebomyslic (5. květen 1885 Lysice – 12. duben 1968 Vídeň), dcerou Guida Dubského z Třebomyslic (1835–1907) a Alžběty Leopoldiny Kinské (1855–1942).[1] Měli spolu šest dětí:[1]
- 1. Marie Margarete (10. 6. 1912 Vídeň – 11. 2. 1994 Vídeň), manžel Leopold Podstatzky-Lichtenstein, svobodný pán z Prussinowitz
- 2. Philipp Franz Joseph (15. 5. 1914 – 28. 6. 1914)
- 3. Friedrich Adolf (27. 5. 1915 Lysice – 27. 3. 1984 Vídeň), člen Maltézského řádu
- 4. Peter Albrecht (31. 10. 1921 Lysice – 26. 1. 1945 Gallingen)
- 5. Christian Leopold Kinský (14. 2. 1924 Nový Jičín – 24. 9. 2011 Heidenreichstein)
- 6. Marie Elisabeth (* 28. 4. 1928 Nový Jičín), manžel Gottfried von Stepski-Doliwa
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c d e POUZAR, Vladimír; MAŠEK, Petr; MENSDORFF-POUILLY, Hugo; POKORNÝ, Pavel R. Almanach českých šlechtických rodů 2017. [Brandýs nad Labem]: Martin, 2016. 512 s. ISBN 978-80-85955-43-9. S. 198. Dále jen Almanach českých šlechtických rodů 2017.
- ↑ VOTÝPKA, Vladimír. Paradoxy české šlechty. 2. vyd. Praha – Litomyšl: Paseka, 2013. 376 s. ISBN 978-80-7432-351-5. S. 102. Dále jen Paradoxy české šlechty.
- ↑ a b c Darryl Roger Lundy: The Peerage.
- ↑ a b c Paradoxy české šlechty, s. 94
- ↑ Paradoxy české šlechty, s. 95
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Paradoxy české šlechty, Vladimír Votýpka, nakladatelství Paseka s.r.o, Praha a Litomyšl, rok vydání:2005, 2013, ISBN 978-80-7432-351-5, stran 376, 2. vydání, kap. 3
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- Rodokmen na genealogy.euweb.cz (Miroslav Marek)
- Informace na galerieosobnosti.muzeumnj.cz