Gösta Mittag-Leffler
Gösta Mittag-Leffler | |
---|---|
Rodné jméno | Magnus Gustaf Mittag-Leffler |
Narození | 16. března 1846 Stockholm, |
Úmrtí | 7. července 1927 (ve věku 81 let) Djursholm, |
Místo pohřbení | Djursholmský hřbitov (od 1927; 59°24′26″ s. š., 18°2′11″ v. d.) |
Alma mater | Uppsalská univerzita |
Povolání | matematik a vysokoškolský učitel |
Zaměstnavatel | Stockholmská univerzita |
Ocenění | zahraniční člen Královské společnosti (1896) |
Choť | Signe Mittag Leffler |
Rodiče | Olof Leffler[1] a Gustava Wilhelmina Mittag |
Příbuzní | Anne Charlotte Leffler, Frits Läffler a Artur Leffler (sourozenci) Gaetano Gösta Del Pezzo Leffler (synovec) Pasquale del Pezzo (švagr) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Magnus Gustaf (Gösta) Mittag-Leffler (16. března 1846, Stockholm – 7. července 1927, Djursholm) byl švédský matematik, zakladatel skandinávské matematické školy.
Život
[editovat | editovat zdroj]Jeho otec se jmenoval Leffler, později si ke jménu ovšem připojil i jméno matky Mittag, jako výraz podpory ženskému hnutí. Jeho sestra Anne Charlotte Lefflerová se stala významnou spisovatelkou.
Matematiku vystudoval na Uppsalské univerzitě, absolvoval roku 1865, titul PhD získal v roce 1872. Ve stejném roce zde začal učit matematiku a stal se docentem. Poté se vydal na studijní cestu po Evropě, v Paříži si doplňoval vzdělání pod vedením Charlese Hermita a v Berlíně u Karla Weierstrasse. Roku 1878 se stal profesorem matematiky na univerzitě v Helsinkách, roku 1881 na univerzitě ve Stockholmu. Rok poté založil, s finanční podporou švédského krále Oscara, časopis Acta Mathematica, který pak dalších 45 let vedl. Zde mimo jiné podporoval Cantorovy či Poincarého teorie. V roce 1883 se stal členem švédské Královské akademie věd. Byl bojovníkem za práva žen a na univerzitě ve Stockholmu probojovával profesuru pro ruskou matematičku Sofii Kovalevskou, která se tak stala první ženou na světě s tímto titulem v matematice. Stejně tak, jako člen Nobelova výboru, sehrál zásadní roli v udělení Nobelovy ceny Marii Curie-Sklodovské. Věnoval se též podnikání, ale roku 1922 zkrachoval.
Sám se věnoval komplexní analýze, zejména teorii počtu, analytické geometrii a teorii pravděpodobnosti. Pracoval na obecné teorii funkcí (viz Mittag-Lefflerův teorém), která měla zejména vyjasnit vztahy mezi závislými a nezávislými proměnnými.[2]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Gösta Mittag-Leffler na anglické Wikipedii.
- ↑ Klara kyrkoarkiv, Dopböcker över äkta barn, SE/SSA/0010/C I b/8 (1828-1850), bildid: C0056124_00270. Dostupné online. [cit. 2018-04-21].
- ↑ Magnus Gosta Mittag-Leffler | Swedish mathematician [online]. [cit. 2016-09-06]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Gösta Mittag-Leffler na Wikimedia Commons
- Heslo v MacTutor History of Mathematics archive Univerzity St Andrews
- Švédští matematici
- Matematici 19. století
- Matematici 20. století
- Pedagogové na Helsinské univerzitě
- Švédští vysokoškolští pedagogové
- Členové Královské švédské akademie věd
- Členové Ruské akademie věd
- Členové Německé akademie věd Leopoldina
- Členové Francouzské akademie věd
- Zahraniční členové Královské společnosti
- Absolventi Uppsalské univerzity
- Narození v roce 1846
- Narození 16. března
- Narození ve Stockholmu
- Úmrtí v roce 1927
- Úmrtí 7. července
- Úmrtí ve Švédsku
- Držitelé čestných doktorátů Boloňské univerzity