Karel Zdeněk Klíma
Karel Zdeněk Klíma | |
---|---|
Narození | 3. října 1883 Brno |
Úmrtí | 23. srpna 1942 (ve věku 58 let) Koncentrační tábor Terezín |
Příčina úmrtí | následky mučení |
Místo pohřbení | Hřbitov Malvazinky, Praha |
Občanství | české |
Vzdělání | česká technika v Brně |
Povolání | novinář, šéfredaktor a redaktor |
Aktivní roky | 1901-1941 |
Zaměstnavatelé | Lidové noviny, Melantrich |
Politická strana | ČSNS |
Rodiče | Karel Klíma Marie Klímová |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Karel Zdeněk Klíma (3. října 1883[1] Brno – 23. srpna 1942 Terezín) byl český novinář, šéfredaktor Lidových novin a Českého slova popravený během Heydrichiády.[2]
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Mládí a studia
[editovat | editovat zdroj]Karel Zdeněk Klíma se narodil 3. října 1883 v rodině zámečníka Karla Klímy a jeho manželky Marie Klímové, rozené Pézové. Absolvoval brněnské reálné gymnázium a roku 1901 nastoupil na českou techniku v Brně, obor zeměměřičství. Po dvou letech však studia zanechal a začal se věnovat novinářské činnosti. Od roku 1901 spolupracoval s brněnskými Lidovými novinami, v roce 1903 se stal politickým a kulturním redaktorem a o rok později se stal prvním parlamentním zpravodajem LN ve Vídni.[3] V letech 1910 až 1911 přispíval do kulturní rubriky Vídeňských listů. Tuto práci musel opustit až s příchodem první světové války, kdy narukoval do armády.[4]
Přesun do Prahy
[editovat | editovat zdroj]Záhy po vzniku Československa se s rodinou přestěhoval do Prahy, kde roku 1920 založil pražskou redakci Lidových novin. Během tohoto období se v okolí lidových novin soustředila řada významných osobností, například bratři Čapkové, Eduard Bass, Karel Poláček nebo František Langer. Klíma měl svůj specifický styl žurnalistiky, při kterém text zkracoval tak, aby z něj „nešlo nic vyškrtnout“. Roku 1921 mu zemřela první žena, o dva roky později se znovu oženil. Pražskou redakci vedl až do roku 1927, kdy byl pověřen řízením hlavní redakce LN v Brně. Tu vedl dva roky, avšak roku 1930 se vrátil do Prahy, aby řídil list České slovo.[5]
Protektorát, zatčení a smrt
[editovat | editovat zdroj]Během rostoucího mezinárodního tlaku na Československo vystupoval v rozhlasu na obranu svobody, mluvil též na pohřbech Jana Herbena, Arne Nováka a Karla Čapka. V roce 1937 se rozvedl a opět, již potřetí, se oženil. Po vzniku druhé republiky přešel znovu do Lidových novin, kde převzal pozici šéfredaktora. Snažil se udržet apolitickou orientaci novin a důraz kladl především na kulturní články. Roku 1941 po nástupu Reinharda Heydricha se funkce šéfredaktora vzdal a stáhl se do ústraní.[6]
V důsledku udání byl 3. srpna 1942 předvolán k výslechu do nechvalně proslulého Petschkova paláce, zatčen a transportován do Terezína. Zde byl, ještě s dalšími třemi vězni, brutálně mučen. Údajně byl nejdříve surově zbit, poté několik dní držen o hladu a nakonec (za neustálého bití) donucen sníst bramborovou kaši s koncentrátem soli, pepře a pálivých paprik. Poté byl nechán řadu hodin bez vody, přičemž mu koncentrát rozežral vnitřnosti. Na následky mučení zemřel 23. srpna 1942.[4] Je pohřben na hřbitově Malvazinky.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Matrika 17007, sn. 221 [online]. MZA [cit. 2022-10-11]. Dostupné online.
- ↑ Klíma, Karel Zdeněk, 1883-1942 - Bibliografie dějin Českých zemí. biblio.hiu.cas.cz [online]. [cit. 2021-01-11]. Dostupné online.
- ↑ JEŘÁBEK, Miroslav. Lidové noviny v Brně: Velká tradice i inspirace. KULTURNÍ NOVINY - nezávislé mediální družstvo [online]. [cit. 2021-01-11]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-04-14.
- ↑ a b Vnitřnosti mu rozleptal koncentrát soli a pepře. Bývalého šéfredaktora LN Klímu umučili nacisté | Lidé. Lidovky.cz [online]. 2017-08-23 [cit. 2021-01-11]. Dostupné online.
- ↑ Encyklopedie dějin města Brna. encyklopedie.brna.cz [online]. 2004 [cit. 2021-01-11]. Dostupné online.
- ↑ Klíma, Karel Zdeněk – Divadelní Encyklopedie. web.archive.org [online]. 2020-08-03 [cit. 2021-01-11]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-08-03.