Helena Meklenbursko-Zvěřínská
Helena Meklenbursko-Zvěřínská | |
---|---|
orleánská vévodkyně francouzská královská princezna | |
Helena Meklenbursko-Zvěřínská (Nicolas-Marie Moriot, 1842) | |
Doba vlády | 1837 - 1842 |
Úplné jméno | Helena Luisa Alžběta |
Narození | 24. ledna 1814 Schloss Ludwigslust |
Úmrtí | 17. května 1858 (44 let) Richmond, Londýn, Anglie |
Pohřbena | Královská kaple Dreux |
Sňatek | 30. května 1837 |
Manžel | Ferdinand Filip Orleánský |
Potomci | Filip Pařížský Robert ze Chartres |
Otec | Fridrich Ludvík Meklenbursko-Zvěřínský |
Matka | Karolína Luisa Sasko-Výmarsko-Eisenašská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Helena Meklenbursko-Zvěřínská (24. ledna 1814 – 17. května 1858) byla sňatkem francouzskou korunní princeznou.
Život
[editovat | editovat zdroj]Původ
[editovat | editovat zdroj]Narodila se na zámku Ludwigslust jako jediná dcera dědičného meklenbursko-zvěřínského velkovévody Fridricha Ludvíka a jeho druhé manželky, Karolíny Luisy Sasko-Výmarsko-Eisenašské.
Přes otce byla vnučkou Fridricha Františka I. Meklenbursko-Zvěřínského a Luisy Sasko-Gothajsko-Altenburské. Přes matku Karla Augusta Sasko-Výmarsko-Eisenašského a Luisy Hesensko-Darmstadtské.
Manželství
[editovat | editovat zdroj]30. května 1837 se Helena na zámku ve Fontainebleau provdala za Ferdinanda Filipa Orleánského. Pařížský arcibiskup, Hyacinthe-Louis de Quélen pod záminkou náboženských rozdílů zakázal obřad v pařížské katedrále Notre-Dame. Helena byla vybrána jako nevěsta pro vévodu, aby se utvořilo spojenectví s jejím strýcem Fridrichem Vilémem III., a to navzdory tomu, že byla protestantka a liberálka a nebyla považována za krásnou: je popisována jako ambiciózní osoba, která přijala tuto nabídku k sňatku proti vůli své rodiny, aby se stala královnou.
Její manžel byl nejstarším synem francouzského krále Ludvíka Filipa a jeho italské manželky Marie Amálie Neapolsko-Sicilské. Pro orleánského vévodu to byl sice výhodný svazek, ale bez valného půvabu - Metternich vtipkoval, že byla "drobná, ale z dobré dynastie".
Manželství bylo popisováno jako šťastné. U veřejnosti se stala populární zavedením německého vánočního stromku ve Francii. Pár měl krátce po sobě narozené dvě děti. Jejich starší syn Filip se narodil v Palais des Tuileries v Paříži a později byl monarchisty oslavován jako Ludvík Filip II. Mladší syn Robert bojoval za Unii v Americké občanské válce a pak v roce 1870 v Prusko-francouzské válce na straně Francie.
13. července 1842 její manžel zemřel na následky zranění, které utrpěl při seskoku z kočáru. Jeho předčasná smrt vyvolala v orleánském rodu debatu nad zřízením regentské rady, která by byla nutná po smrti Ludvíka Filipa, zatímco jeho dědic by byl ještě v plenkách. Hlavními uchazeči byla Helena jakožto vdova po Ferdinandu Filipovi, a jeho bratr Ludvík Orleánský, vévoda z Nemours. Ale další vývoj událostí ukázal, že regentství nebude zapotřebí. V roce 1848 byl Helenin tchán sesazen. Helena plánovala, že musí zabránit zrušení monarchie a stát se v synově jménu vladařkou. Ludvík Orleánský, vévoda z Nemours postoupil své právo na vládu po bratrovi Heleně a ta se objevila se svými dvěma syny ve francouzském parlamentu; chtěla, aby ji parlament uznal za regentku během nezletilosti staršího syna, pařížského hraběte. Tyto nároky však nebyly parlamentem přijaty. Poté, co se nedokázala chopit moci, odešla Helena s dětmi z Francie do Německa. Helena nadále ze zahraničí aktivně podporovala francouzské monarchisty a právo jejího syna na trůn, monarchisté si však vybrali jiného pretendenta, a to hraběte z Chambord.
Helena zemřela 17. května 1858 v Richmondu na chřipku.
Byla pohřbena ve Weybridge, než byla v roce 1876 přenesena do královské kaple v Dreux.
Potomci
[editovat | editovat zdroj]- 1. Filip (24. 8. 1838 Paříž – 8. 9. 1894 Stowe House), hrabě pařížský
- ⚭ 1864 Marie Isabela Orleánská (21. 9. 1848 Sevilla – 23. 4. 1919 Villamanrique de la Condesa)
- 2. Robert (9. 11. 1840 Paříž – 5. 12. 1910 Saint-Firmin), vévoda z Chartres
- ⚭ 1863 Františka Orleánská (14. 8. 1844 Neuilly-sur-Seine – 28. 10. 1925 Saint-Firmin)
Tituly a olovení
[editovat | editovat zdroj]- 24. ledna 1814 - 30. května 1837: Její Výsost vévodkyně Helena Meklenbursko-Zvěřínská
- 30. května 1837 - 13. července 1842: Její Královská Výsost orleánská vévodkyně
- 13. července 1842 - 17. května 1858: Její Královská Výsost orleánská vévodkyně vdova
Vývod z předků
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Duchess Helene of Mecklenburg-Schwerin na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Helena Meklenbursko-Zvěřínská na Wikimedia Commons
Orleánská vévodkyně | ||
---|---|---|
Předchůdce: Marie Amálie Neapolsko-Sicilská |
1837–1842 Helena Meklenbursko-Zvěřínská |
Nástupce: Marie Isabela Orleánská |