Jacques Delors
Jacques Delors | |
---|---|
Jacques Delors (1993) | |
Předseda Evropské komise | |
Ve funkci: 7. ledna 1985 – 24. ledna 1995 | |
Předchůdce | Gaston Thorn |
Nástupce | Jacques Santer |
Ministr financí Francie | |
Ve funkci: 22. května 1981 – 17. července 1984 | |
Předseda vlády | Pierre Mauroy |
Předchůdce | René Monory |
Nástupce | Pierre Bérégovoy |
Poslanec Evropského parlamentu | |
Ve funkci: 1. července 1979 – 25. května 1981 | |
Volební obvod | Východní Francie |
Stranická příslušnost | |
Členství | Socialistická strana |
Rodné jméno | Jacques Lucien Jean Delors |
Narození | 20. července 1925 14. pařížský obvod |
Úmrtí | 27. prosince 2023 (ve věku 98 let) 5. pařížský obvod |
Místo pohřbení | hřbitov ve Fontaine-la-Gaillarde |
Rodiče | Louis Delors a Jeanne Joséphine Rigalová |
Děti | Martine Aubryová Jean-Paul Delors |
Alma mater | Právnická a ekonomická fakulta pařížské univerzity Lyceum Blaise Pascala Voltaireovo lyceum |
Profese | ekonom, politik, odborář, bankéř, úředník a starosta |
Náboženství | římský katolík |
Ocenění | velkokříž Řádu Isabely Katolické (1985) rytíř Řádu čestné legie (1985) velkokříž Vojenského řádu Kristova (1986) velkokříž Řádu prince Jindřicha (1987) Cena kněžny asturské za mezinárodní spolupráci (1989) … více na Wikidatech |
Commons | Jacques Delors |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jacques Delors (20. července 1925 Paříž – 27. prosince 2023 Paříž)[1][2] byl francouzský ekonom a politik, který byl v letech 1985–1995 předsedou Evropské komise. Během Delorsova předsednictví byly provedeny důležité reformy rozpočtu a byly podepsány klíčové dokumenty (Maastrichtská smlouva smlouva o Evropské unii a Schengenská smlouva o postupném rušení kontrol na společných hranicích), které umožnily vznik jednotného evropského trhu i zavedení jednotné měny.[3][4]
Politika
[editovat | editovat zdroj]Delors byl politikem francouzské socialistické strany (Parti socialiste), do které vstoupil v roce 1974. Během prezidentství Françoise Mitterranda zastával Delors funkci ministra hospodářství a financí (1981 až 1983) a ministr hospodářství, financí a rozpočtu v letech 1983 až 1984. Později se členové strany snažili přimět jej k tomu, aby se ucházel o post francouzského prezidenta, protože se domnívali, že by měl mnohem větší šanci vyhrát volby než Lionel Jospin, který byl posléze poražen Jacquesem Chiracem.
Osobní život a smrt
[editovat | editovat zdroj]Delors byl ženatý s Marií Lephaille (zemřela 2020) s níž měl dvě děti. Dceru Martine Aubry v letech 2008 až 2012 zastávala funkci první tajemnice francouzské Socialistické strany. Syn Jean-Paul byl novinář, zemřel v roce 1982 na leukémii ve věku 29 let.[5]
Delors zemřel ve spánku ve svém domě v Paříži 27. prosince 2023 ve věku 98 let.
Vyznamenání
[editovat | editovat zdroj]rytíř velkokříže Řádu Isabely Katolické – Španělsko, 1985
velkokříž Řádu Kristova – Portugalsko, 16. května 1986[6]
velkokříž Řádu prince Jindřicha – Portugalsko, 31. října 1987[6]
Bavorský řád za zásluhy – Bavorsko, 1. února 1991[7]
velkokříž Řádu za zásluhy Polské republiky – Polsko, 1993[8]
velká čestná dekorace ve zlatě na stuze Čestného odznaku Za zásluhy o Rakouskou republiku – Rakousko, 1996[9]
Řád za zásluhy Bádenska-Württemberska – Bádensko-Württembersko, 20. dubna 2013
rytíř Řádu čestné legie – Francie
komtur Řádu čestné legie – Francie
velkokříž Záslužného řádu Maďarské republiky – Maďarsko
velkokříž Záslužného řádu Spolkové republiky Německo – Německo
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Zemřel bývalý šéf Evropské komise Jacques Delors. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2023-12-27]. Dostupné online.
- ↑ ČTK, iDNES cz. Zemřel bývalý předseda Evropské komise Jacques Delors, bylo mu 98 let. iDNES.cz [online]. 2023-12-27 [cit. 2023-12-27]. Dostupné online.
- ↑ ŠKODA, Jan. Zemřel bývalý předseda Evropské komise Jacques Delors. ČT24 [online]. Česká televize, 2023-12-27 [cit. 2023-12-28]. Dostupné online.
- ↑ ČTK. Zemřel expředseda Evropské komise Delors. Byl u vzniku Schengenu a Erasmu. irozhlas.cz [online]. Český rozhlas, 2023-12-27 [cit. 2023-12-28]. Dostupné online.
- ↑ Helen Drake: Jacques Delors: Jacques Delors: Perspectives on a European Leader. Routledge. ISBN 978-1-134-80399-6
- ↑ a b ENTIDADES ESTRANGEIRAS AGRACIADAS COM ORDENS PORTUGUESAS - Página Oficial das Ordens Honoríficas Portuguesas. www.ordens.presidencia.pt [online]. [cit. 2019-07-24]. Dostupné online.
- ↑ Bayerischer Verdienstorden: Startseite. www.bayerischer-verdienstorden.de [online]. [cit. 2021-08-03]. Dostupné online.
- ↑ Postanowienie Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 23 czerwca 1993 r. o nadaniu orderów.. prawo.sejm.gov.pl [online]. [cit. 2019-07-24]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-06-15.
- ↑ https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXIV/AB/AB_10542/imfname_251156.pdf
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Jacques Delors na Wikimedia Commons
- Premiéři Francie
- Předsedové Evropské komise
- Poslanci Evropského parlamentu z Francie
- Absolventi Pařížské univerzity
- Členové Socialistické strany (Francie)
- Držitelé Ceny kněžny asturské
- Nositelé velkokříže Řádu prince Jindřicha
- Rytíři velkokříže Řádu Kristova
- Nositelé Řádu za zásluhy Bádenska-Württemberska
- Nositelé velkokříže Řádu za zásluhy Polské republiky
- Komandéři Řádu čestné legie
- Rytíři Řádu čestné legie
- Rytíři velkokříže Řádu Isabely Katolické
- Nositelé Bavorského řádu za zásluhy
- Nositelé Čestného odznaku Za zásluhy o Rakousko II. třídy
- Nositelé velkokříže Záslužného řádu Maďarské republiky
- Nositelé velkokříže Záslužného řádu Německa
- Nositelé Ceny Karla Velikého
- Narození v roce 1925
- Narození 20. července
- Narození v Paříži
- Držitelé čestných doktorátů Univerzity Karlovy
- Držitelé čestných doktorátů Boloňské univerzity
- Úmrtí 27. prosince
- Úmrtí v roce 2023
- Úmrtí v Paříži