Richard Baer
Richard Baer | |
---|---|
Richard Baer | |
Narození | 9. září 1911 |
Úmrtí | 17. června 1963 (51 let) |
Vojenská kariéra | |
Hodnost | SS-Sturmbannführer |
Doba služby | 1932–1945 |
Sloužil | |
Složka | |
Jednotka | 3. tanková divize SS „Totenkopf“ |
Velel | Koncentrační tábor Auschwitz-Birkenau Koncentrační tábor Dora-Mittelbau |
Války | Druhá světová válka |
Vyznamenání | Železný kříž I. třídy Železný kříž II. třídy |
Richard Baer (9. září 1911, Floß, Bavorsko – 17. června 1963, Frankfurt nad Mohanem, Západní Německo) byl nacistický válečný zločinec a důstojník v hodnosti SS-Sturmbannführer (Major). Nechvalně známým se stal kvůli svému působení od května 1944 do února 1945, kdy působil ve funkci velitele koncentračního tábora Auschwitz I.
Biografie
[editovat | editovat zdroj]Narodil se 9. září roku 1911 v bavorském městečku Floß jako syn sedláka a majitele obchodu se smíšeným zbožím. Absolvoval tamější lidovou školu a po jejím dokončení v roce 1925 nastoupil na učiliště v oboru pekař-cukrář v nedalekém městě Weiden.
Po dokončení učiliště nastoupil na praxi u kavárníka Fritze Starka ve Weidenu a zároveň si v roce 1932 dodělal tovaryšskou zkoušku. Následně pracoval v továrně na perníky a později v několika cukrárnách v Bayreuthu, Weidenu a Würzburgu.
Následně vstoupil v roce 1932 do SS a stal se strážným v koncentračním táboře Dachau.[1] V roce 1939 vstoupil do jednotek SS-Totenkopfverbände a byl jmenován pobočníkem v koncentračním táboře Neuengamme a tuto funkci následně zastával i v táborech Oranienburg, Columbia-Haus a Sachsenhausen. V KT Neuengamme se podílel na vraždění sovětských válečných zajatců ve speciálních plynových komorách a selekci vězňů pro takzvanou operaci 14f13 v rámci Akce T4. Od listopadu 1942 do května 1944 byl pobočníkem SS-Obergruppenführera Oswalda Pohla, toho času šéfa Wirtschaftsverwaltungshauptamt (kanceláře SS pro ekonomickou politiku). V listopadu 1943 se stal šéfem inspektorátu koncentračních táborů. Téhož roku nahradil ve funkci velitele vyhlazovacího tábora Auschwitz-Birkenau Arthura Liebehenschela a stal se tak třetím a posledním velitelem tohoto vyhlazovacího tábora. Tuto funkci zastával až do rozpuštění tábora počátkem roku 1945. Dne 1. února 1945 nahradil Baer Otto Förschnera velitele koncentračního tábora Mittelbau-Dora.[2]
Na konci války uprchl a žil poblíž Hamburku pod jménem Karl Egon Neumann jako lesní pracovník.[1] Během frankfurtských osvětimských procesů v říjnu 1960 byl na něj vydán zatykač a jeho fotografie se objevila ve všech německých novinách. Na základě fotografie jej poznal jeho spolupracovník, v prosinci 1960 byl krátce poté zatčen, co izraelská zpravodajská služba Mosad unesla z Argentiny Adolfa Eichmanna. Na radu svého právníka odmítl svědčit a během svého zadržení ještě před soudním procesem zemřel v roce 1963 na srdeční infarkt.[1]
Shrnutí kariéry u SS
[editovat | editovat zdroj]Data povýšení
[editovat | editovat zdroj]SS-Untersturmführer – 11. září 1938
SS-Obersturmführer – 9. listopad 1940
SS-Hauptsturmführer – 9. prosinec 1942
SS-Sturmbannführer – 21. červen 1944
Vyznamenání
[editovat | editovat zdroj]Železný kříž I. třídy
Železný kříž II. třídy
Válečný záslužný kříž II. třídy s meči
Medaile za východní frontu
Útočný odznak pěchoty v bronzu
- Odznak za zranění v černém
Čestný prýmek starého bojovníka
Německý sportovní odznak
Totenkopfring
Čestná dýka Reichsführera-SS
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Richard Baer na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Richard Baer na Wikimedia Commons
- (anglicky) Jewish Virtual Library – Richard Baer
- Příslušníci SS
- Příslušníci Waffen-SS
- Členové NSDAP
- Němečtí váleční zločinci
- Německé osobnosti druhé světové války
- Personál Auschwitz-Birkenau
- Personál koncentračního tábora Mittelbau-Dora
- Personál koncentračního tábora Sachsenhausen
- Personál koncentračního tábora Buchenwald
- Narození v roce 1911
- Narození 9. září
- Úmrtí v roce 1963
- Úmrtí 17. června
- Úmrtí ve Frankfurtu nad Mohanem