Thomas Stafford
Thomas Patten Stafford | |
---|---|
Astronaut NASA | |
Státní příslušnost | |
Datum narození | 17. září 1930 |
Místo narození | Weatherford, Oklahoma, USA |
Datum úmrtí | 18. března 2024 (ve věku 93 let) |
Místo úmrtí | Satellite Beach, Florida, USA |
Předchozí zaměstnání | Testovací pilot |
Hodnost | Generálporučík |
Čas ve vesmíru | 21d 03h 42m |
Kosmonaut od | 1962 |
Mise | Gemini 6A, Gemini 9A, Apollo 10, ASTP |
Znaky misí | |
Kosmonaut do | 1979 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Thomas Patten Stafford (17. září 1930 Weatherford, Oklahoma, USA – 18. března 2024, Satellite Beach, Florida, USA) byl americký vojenský letec a astronaut, zapojený v programech Gemini a Apollo.
Život
[editovat | editovat zdroj]Škola a výcvik
[editovat | editovat zdroj]Po skončení základní školy se rozhodl jít na námořní vojenskou akademii (United States Naval Academy) a stal se námořním letcem. Po čase se objevil na škole zkušebních pilotů na základně Edwards v Kalifornii. Patřil mezi letecká esa, nalétal přes 6200 hodin. Školu absolvoval s výtečným prospěchem a ihned v ní zůstal jako učitel. Napsal pro budoucí letce dvě učebnice mladých pilotů. V roce 1962 byl přijat do druhé skupiny amerických astronautů a o tři roky později se vydal poprvé na oběžnou dráhu Země.
Lety do vesmíru
[editovat | editovat zdroj]První let na Gemini 6A absolvoval s Walterem Schirrou. Startovali z mysu Canaveral. Byl to jednodenní let se startovními problémy po orbitě kolem Země, letěli souběžně s Gemini 7, ke které se přiblížili na dva metry. Stafford zde měl funkci druhého pilota. Přistáli v kabině s pomocí padáku na hladině Tichého oceánu.
Za půl roku letěl už jako velitel ze stejného kosmodromu znovu s Gemini 9, tentokrát s kosmonautem E. Cernanem. Na oběžné dráze Země se několikrát setkali s cílovou raketou Atlas ATDA, spojit se pro technickou závadu nemohli, i tak však úkol přípravy na případnou havarijní situaci plánovaného projektu Apollo splnili a po třech dnech přistáli na padácích v Atlantiku.
Potřetí vyletěl opět jako velitel lodě o tři roky později na Apollu 10. Byl to osmidenní let na oběžnou dráhu Měsíce. Trojčlenná posádka ve složení Thomas Stafford, John Young a Eugene Cernan vykonala 31 obletů Měsíce a vyzkoušela všechny fáze budoucího přistání, přiblížila se k povrchu na 13 km, pak se vrátili k Zemi a přistáli na hladině Tichého oceánu.
Čtvrtý, poslední let: Odstartoval už jako brigádní generál 15. července 1975 v kosmické lodi, která zůstala nevyužitá z programu letů na Měsíc Apollo. Startoval s funkcí velitele lodě z mysu Canaveral společně s kosmonauty Brandem a Slaytonem. Tentokrát se jednalo o program EPAS, tedy mezinárodní let Sojuz-Apollo sovětské a americké posádky. Po dvou dnech se loď Apollo 18 připojila k lodi Sojuz 19 s kosmonauty Leonovem a Kubasovem. Trojice amerických kosmonautů přistála po 9 dnech letu na hladině Tichého oceánu.[1]
- Gemini 6A (15. prosinec 1965 – 16. prosinec 1965)
- Gemini 9 (3. červen 1966 – 6. červen 1966)
- Apollo 10 (18. květen 1969 – 26. květen 1969)
- ASTP Apollo (15. červenec 1975 – 24. červenec 1975)
Život jde dál
[editovat | editovat zdroj]Po svém čtvrtém letu v roce 1975 z NASA odešel. Byl zprvu velitelem zkušebního střediska vojenského letectva na Edwardsově základně, odtud odešel do štábu letectva ve Washingtonu. Do důchodu odešel v hodnosti generálporučíka roku 1979.[2]
Stafford patřil mezi velké příznivce spolupráce kosmonautů USA a SSSR, mezi ruskými kolegy měl mnoho přátel a také do SSSR často jezdil. Mluvil oklahomskou angličtinou, ani žena mu prý často nerozuměla a kamarád kosmonaut Cernan mu dal přezdívku Drmola. V roce 1996 byl členem správní rady holdingu Daventree Ltd, který se propojil s Koženého Harvardskými fondy, aby je společně vytunelovali.[zdroj?] V roce 1997 byl zapsán v Ohiu do National Aviation Hall of Fame (Národní letecká síň slávy).[3]
Zemřel 18. března 2024 na Floridě ve věku 93 let.[4][5]
Zajímavost
[editovat | editovat zdroj]Narodil se stejný den jako další americký astronaut, Edgar Mitchell. Oba spolu podstoupili misi Apollo 10.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ CODR, Milan. Sto hvězdných kapitánů. Praha: Práce, 1982. Kapitola Thomas Patten Stafford, s. 389.
- ↑ PACNER, Karel; VÍTEK, Antonín. Půlstoletí kosmonautiky. Praha: Paráda, 2008. ISBN 978-80-87027-71-4. Kapitola Životopisy hlavních účastníků, s. 445.
- ↑ Thomas Patten Stafford | National Aviation Hall of Fame [online]. [cit. 2024-03-19]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ LEWIS, Russel. NASA astronaut Tom Stafford, famed for U.S.-Soviet orbital handshake, has died at 93 [online]. 2024-03-18 [cit. 2024-03-18]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Zemřel astronaut Stafford, který si ve vesmíru „podal“ ruku s Leonovem. iDNES.cz [online]. 2024-03-18 [cit. 2024-03-18]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- PACNER, Karel. Sojuz volá Apollo. Praha: Albatros, 1976.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Thomas Stafford na Wikimedia Commons
- Na webu Space
- Na webu Kosmo
- Fondy Koženého[nedostupný zdroj]
- Narození v roce 1930
- Američtí astronauti
- Američtí letci
- Narození 17. září
- Lidé, kteří letěli k Měsíci
- Narození v Oklahomě
- Absolventi Námořní akademie USA
- Nositelé Záslužného leteckého kříže (USA)
- Nositelé Congressional Space Medal of Honor
- Nositelé NASA Distinguished Service Medal
- Úmrtí na Floridě
- Úmrtí 18. března
- Úmrtí v roce 2024