Vstup Chorvatska do Evropské unie
Chorvatsko vstoupilo do Evropské unie dne 1. července 2013, a stalo se tak jejím 28. členským státem. O členství požádalo v roce 2003 a Evropská komise zemi doporučila za oficiálního kandidáta na členství začátku roku 2004. Přístupová jednání komplikovaly zejména pohraniční spory se Slovinskem, členem Evropské unie.
Pozadí
[editovat | editovat zdroj]Chorvatsko (spolu se Slovinskem) patřilo už v bývalé Jugoslávii k nejvíce proevropsky orientovaným republikám. Různé formy spolupráce s okolními zeměmi rozvíjelo prostřednictvím platformy „Pracovní skupina Alpy-Jadran“. Když se po 14. sjezdu jugoslávští komunisté vzdali moci a de facto tím otevřeli cestu k politické pluralitě, hlavním heslem na chorvatské politické scéně byl „návrat do rodiny evropských demokracií“.[zdroj?]
Po Slovinsku se Chorvatsko zotavovalo z války nejlépe z bývalých jugoslávských republik a doufalo, že se jako druhý stát bývalé Jugoslávie úspěšně začlení do Evropské unie. Vybudovalo stabilní tržní ekonomiku. Hospodářsky patří k rozvinutějším zemím, než tomu bylo v případě Rumunska a Bulharska, které do EU vstoupily v roce 2007.
Za posledních deset let se podařilo díky vysokým nákladům na poválečnou obnovu zrekonstruovat alespoň částečně infrastrukturu Východní Slavonie a dalších míst, kde spolu v 90. letech bojovali Srbové a Chorvati. Pod dohledem mezinárodního společenství navíc proběhla tzv. mírová reintegrace východních oblastí, které dříve tvořily část odštěpenecké Republiky Srbská Krajina.
Překážky pro vstup země do EU
[editovat | editovat zdroj]Chorvatsko nemohlo počítat s kladným vyřízením žádosti o vstup v dřívějších dobách. Hlavními překážkami byla jednak pro EU nepřijatelná vnitřní situace státu (tj. stav za vlády prezidenta Tuđmana), zejména kvůli komplikovaným vztahům se sousedy, zvláště pak s bývalou federativní republikou Jugoslávií, dále samotná vnitřní nepřipravenost EU k dalšímu rozšiřování (vyřešená přijetím Lisabonské smlouvy), a v konečném sledu přístupová jednání také negativně ovlivňoval spor Chorvatska o hranici se Slovinskem v oblasti Piranského zálivu, přičemž Slovinsko kvůli němu v roce 2009 na několik měsíců přístupová jednání zablokovalo.[1]
Mezi další překážky pro zahájení přístupových jednání s Evropskou unií patřila rovněž i míra spolupráce Chorvatska s Mezinárodním trestním tribunálem v Haagu (tato skutečnost rovněž zbrzdila do jisté míry i srbské přístupové rozhovory). Původně mělo dojít k začátku přístupových rozhovorů s Chorvatskem již na začátku roku 2005, ale až v říjnu téhož roku potvrdil ICTY plnou spolupráci Chorvatska s tribunálem.
Přístupová jednání
[editovat | editovat zdroj]Chorvatsko podepsalo Dohodu o stabilizaci a přidružení[2] dne 29. října 2001 v Lucemburku. Následoval ratifikační proces. Dohoda začala být účinná v roce 2005.
Status kandidátské země byl Chorvatsku udělen Evropskou komisí v polovině roku 2004. Vstupní jednání byla zahájena v říjnu 2005[3] a spustila proces prověřování a následně začala přístupová vyjednávání.
Přístupová jednání byla zahájena v říjnu 2005, spolu se screeningem jednotlivých kapitol. Následovala vyjednávání o celkem třiceti pěti kapitolách. Kromě několika základních témat (svoboda pohybu osob, zboží a kapitálu; práce justice, finanční kontrola apod.) se jako nejvíce složitá kapitola nakonec ukázalo být životní prostředí (podobný problém však mají i další země v regionu; jedinou výjimkou je Černá Hora, která se prohlásila "ekologickým státem" a přijala striktní legislativu v oblasti životního prostředí[zdroj?]).
Kapitola | Stav na začátku rozhovorů | Stav na konci rozhovorů | Začátek screeningu | Konec screeningu | Zablokování kapitoly | Odblokování kapitoly | Otevření kapitoly | Uzavření kapitoly |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1. Volný pohyb zboží | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 16.1.2006. | 24.2.2006. | - | - | 25.7.2008. | 19.4.2010. |
2. Volný pohyb osob | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 19.7.2006. | 11.9.2006. | - | - | 17.6.2008. | 2.10.2009. |
3. Volný pohyb služeb | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 21.11.2005. | 20.12.2005. | - | - | 26.6.2007. | 21.12.2009. |
4. Volný pohyb kapitálu | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 25.11.2005. | 22.12.2005. | 12.2008. | 10.2009. | 2.10.2009. | 5.11.2010 |
5. Hospodářská soutěž | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 7.11.2005. | 28.11.2005. | - | - | 19.12.2008. | 30.6.2010. |
6. Práva obchodních společností | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 21.6.2006. | 20.7.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 26.6.2007. | 2.10.2009. |
7. Duševní vlastnictví | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 6.2.2006. | 3.3.2006. | - | - | 29.3.2007. | 19.12.2008. |
8. Hospodářská soutěž | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 8.11.2005. | 2.12.2005. | - | - | 30.6.2010. | 30.06.2011. |
9. Finanční služby | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 29.3.2006. | 3.5.2006. | - | - | 26.6.2007. | 27.11.2009. |
10. Informační společnost a média | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 12.6.2006. | 14.7.2006. | - | - | 26.7.2007. | 19.12.2008. |
11. Zemědělství a rozvoj venkova | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 5.12.2005. | 26.1.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 2.10.2009. | 19.4.2011. |
12. Bezpečnost potravin, veterinární kontrola | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 9.3.2006. | 28.4.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 2.10.2009. | 27.7.2010. |
13. Rybářství | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 24.2.2006. | 31.3.2006. | 12.2008. | 2.2010. | 19.2.2010. | 6.6.2011. |
14. Dopravní politika | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 26.6.2006. | 28.9.2006. | - | - | 21.4.2008. | 5.11.2010. |
15. Energetika | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 15.5.2006. | 16.6.2006. | - | - | 21.4.2008. | 27.11.2009. |
16. Daně | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 6.6.2006. | 12.7.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 2.10.2009. | 30.6.2010. |
17. Hospodářská a měnová unie | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 16.2.2006 | 23.3.2006 | - | - | 21.12.2006 | 19.12.2008 |
18. Statistika | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 19.6.2006. | 18.7.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 26.6.2007. | 2.10.2009. |
19. Sociální politika a zaměstnanost | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 8.2.2006. | 22.3.2006. | - | - | 17.6.2008. | 21.12.2009. |
20. Podnikání a politika v oblasti průmyslu | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 27.3.2006. | 5.5.2006. | - | - | 21.12.2006. | 25.7.2008. |
21. Mezievropská síť | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 30.6.2006. | 29.9.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 19.12.2007. | 2.10.2009. |
22. Regionální politika a koordinace | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 11.9.2006. | 10.10.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 2.10.2009. | 19.4.2011. |
23. Soudnictví a základní lidská práva | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 6.9.2006. | 13.10.2006. | - | - | 30.6.2010. | 30.06.2011. |
24. Spravedlnost, svoboda a bezpečí | Nezbytné věnovat této kapitole značnou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 23.1.2006. | 15.2.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 2.10.2009. | 22.12.2010. |
25. Věda a výzkum | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 20.10.2005. | 14.11.2005. | - | - | 12.6.2006. | 12.6.2006. |
26. Vzdělání a kultura | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 26.10.2005. | 16.11.2005. | - | - | 11.12.2006. | 11.12.2006. |
27. Životní prostředí | Nezbytné věnovat této kapitole velkou pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 3.4.2006. | 2.6.2006. | 12.2008. | 2.2010. | 19.2.2010. | 22.12.2010. |
28. Ochrana spotřebitele a zdraví | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 8.6.2006. | 11.7.2006. | - | - | 12.10.2007. | 27.11.2009. |
29. Celní unie | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 31.1.2006. | 14.3.2006. | 12.2008. | 10.2009. | 21.12.2006. | 2.10.2009. |
30. Mezinárodní vztahy | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 10.7.2006. | 13.9.2006. | - | - | 12.10.2007. | 30.10.2008. |
31. Jednotná zahraniční a bezpečnostní politika | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 14.9.2006. | 6.10.2006. | 12.2008. | 4.2010. | 30.6.2010. | 22.12.2010. |
32. Finanční dohled | Nezbytné věnovat kapitole pozornost | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 18.5.2006. | 30.6.2006. | - | - | 26.6.2007. | 27.7.2010. |
33. Finanční a účetní záležitosti | Neočekávají se komplikace | Uvedeno do souladu s úpravou EU | 6.9.2006. | 4.10.2006. | - | - | 19.12.2007. | 30.06.2011. |
34. Instituce | Není potřebné věnovat žádné úsilí této kapitole | - | - | - | - | - | - | 5.11.2010. |
35. Ostatní | Není potřebné věnovat žádné úsilí této kapitole | - | - | - | - | - | - | 30.06.2011. |
Poté, co sbor komisařů doporučil členským zemím Unie, aby s Chorvaty uzavřely poslední nedokončené kapitoly přístupových jednání [4] dokončilo dne 30. června 2011 Chorvatsko přístupová jednání s EU o 35 kapitolách[5] a potom, co schválil 1. prosince přistoupení Chorvatska k Unii i Evropský parlament[6], podepsalo v pátek 16. prosince 2011 Chorvatsko v Bruselu smlouvu o vstupu do Evropské unie.[7]
Referendum o vstupu do Evropské unie
[editovat | editovat zdroj]Vstup Chorvatska do Evropské unie podporovaly téměř všechny chorvatské politické strany s výjimkou několika menších euroskeptických a nacionalistických stran. Mezi taková uskupení patří například Akcija za bolju Hrvatsku (ABH), Hrvatska demokršćanska stranka (HDS) a Jedino Hrvatska (JH). Jediná politická strana, zastoupená v Saboru, která odmítala vstup do EU, je Hrvatska stranka prava.[8]
Nacionalisté, kteří byli proti vstupu země do Evropské unie, argumentovali tím, že okamžikem vstupu se země otevře cizincům (mj. chorvatské pobřeží Italům) a že o ní budou rozhodovat druzí. V dlouhodobém horizontu by se pak samotné Chorvatsko mohlo stát kolonií silnějších zemí EU, navíc by bylo opět v jednom celku se Srbskem a možná i s Tureckem. Proto kritici Evropské unie často s posměškem častují společenství pojmem "Euroslávie"[9][10][11] Problematická byla rovněž i otázka odlivu mladých pracovních sil do zahraničí, neboť Chorvatsko jako takové se s tímto fenoménem potýká de facto již od 70. let 20. století.[zdroj?].
V neděli 22. ledna 2012 se Chorvaté v referendu vyjádřili pro vstup do Evropské unie.[12]
Župa (oblast) | Voličů | Účast | % | Pro | % | Proti | % | Neplatné lístky | % |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Bjelovarsko-bilogorská župa | 113 642 | 51 820 | 45,60% | 32,242 | 62,22% | 19 299 | 37,24% | 279 | 0,54% |
Brodsko-posávská župa | 155 416 | 65 735 | 42,30% | 47,729 | 72,61% | 17 580 | 26,74% | 426 | 0,65% |
Dubrovnicko-neretvanská župa | 115 996 | 53 708 | 46,30% | 30,574 | 56,93% | 22 674 | 42,22% | 460 | 0,85% |
Istrijská župa | 199 746 | 98 235 | 49,18% | 67,189 | 68,40% | 30 363 | 30,91% | 683 | 0,69% |
Karlovacká župa | 133 333 | 61 074 | 45,81% | 40,731 | 66,69% | 19 904 | 32,59% | 439 | 0,72% |
Koprivnicko-križevecká župa | 101 050 | 49 904 | 49,39% | 30,178 | 60,47% | 19 474 | 39,02% | 252 | 0,51% |
Krapinsko-zagorská župa | 114 920 | 54 742 | 47,63% | 34,748 | 63,48% | 19 616 | 35,83% | 378 | 0,69% |
Licko-senjská župa | 57 032 | 19 689 | 34,52% | 13,912 | 70,66% | 5618 | 28,53% | 159 | 0,81% |
Mezimuřská župa | 100 640 | 52 133 | 51,80% | 39,479 | 75,73% | 12 364 | 23,72% | 290 | 0,55% |
Osijecko-baranjská župa | 291 205 | 131 720 | 45,23% | 88,980 | 67,55% | 42 003 | 31,89% | 737 | 0,56% |
Požežsko-slavonská župa | 78 335 | 34 529 | 44,08% | 24,218 | 70,14% | 10 092 | 29,23% | 219 | 0,63% |
Přímořsko-gorskokotarská župa | 287 202 | 144 104 | 50,18% | 99,156 | 68,81% | 44 198 | 30,67% | 750 | 0,52% |
Sisacko-moslavinská župa | 177 950 | 73 952 | 41,56% | 50,034 | 67,66% | 23 443 | 31,70% | 475 | 0,64% |
Splitsko-dalmatská župa | 430 299 | 197 760 | 45,96% | 115,779 | 58,55% | 80 508 | 40,71% | 1473 | 0,74% |
Šibenicko-kninská župa | 122 901 | 45 546 | 37,06% | 29,033 | 63,74% | 16 150 | 35,46% | 363 | 0,80% |
Varaždinská župa | 153 037 | 82 117 | 53,66% | 57,399 | 69,90% | 24 259 | 29,54% | 459 | 0,56% |
Viroviticko-podrávská župa | 83 699 | 37 055 | 44,27% | 24,253 | 65,45% | 12 589 | 33,97% | 213 | 0,58% |
Vukovarsko-sremská župa | 179 929 | 69 501 | 38,63% | 47,970 | 69,02% | 21 000 | 30,22% | 531 | 0,76% |
Zadarská župa | 182 680 | 70 458 | 38,57% | 43,330 | 61,50% | 26 574 | 37,72% | 554 | 0,78% |
Záhřebská župa | 284 793 | 150 403 | 52,81% | 97,756 | 65,00% | 51 934 | 34,53% | 713 | 0,47% |
Záhřeb | 728 332 | 401 529 | 55,13% | 272,246 | 67,80% | 127 455 | 31,74% | 1828 | 0,46% |
Chorvatská diaspora | 412 628 | 14 494 | 3,51% | 12,056 | 83,18% | 2386 | 16,46% | 52 | 0,36% |
CELKEM | 4 504 765 | 1 960 208 | 43,51% | 1,298,992 | 66,27% | 649 483 | 33,13% | 11 733 | 0,60% |
Zdroj: Státní volební komise (Državno izborno povjerenstvo) |
Největší podporu měl vstup do Evropské unie v oblastech, kde žijí početné národnostní menšiny (jak Srbové, tak i Maďaři, Italové a další). Relativně nižší podpora v přímoří a blízkosti Dubrovníka byla dána obavami z případného přílivu především Italů a větší konkurence, které by byli tamní rybáři po vstupu na jednotný evropský trh vystaveni.
Důsledky vstupu Chorvatska do EU
[editovat | editovat zdroj]Kvůli vstupu do Evropské unie musela země přijmout celou řadu nových opatření. Byla přijata celá řada nových zákonů a také došlo k změně celé řady zaběhnutých zvyklostí a praxe. Musela být zreformována státní správa, které byla vyčítána neobratnost a těžkopádnost.
V souvislosti s přijetím evropských norem muselo Chorvatsko rovněž přijmout nový ústavní zákon o právech národnostních menšin. Tento zákon do jisté míry polarizoval chorvatskou veřejnost[zdroj?], neboť na jeho základě byla mnohým menšinám, především té srbské dána mnohem širší práva, než měla dříve. Po celou první polovinu roku 2013 cloumala chorvatskou veřejností diskuze, mají-li mít dle tohoto zákona Srbové v pohraničních oblastech nárok na dvojjazyčné nápisy.
Tradiční chorvatské víno Prošek muselo být přejmenováno, neboť jeho dosavadní název je považován z evropské strany za matoucí (příliš blízký italskému Prosecco).[13][14] Obavy rovněž vzbuzuje i otevření se volnému trhu v oblasti rybářství, které živí velkou část chorvatského pobřeží. Kromě nové konkurence se rybáři obávali nových norem a nařízení, které by jim mohly zvýšit náklady a učinit je nekonkurenceschopné.[15]
Vstup Chorvatska do Evropské unie změnil také režim na chorvatsko-slovinských a chorvatsko-maďarských hranicích. Překročení hranic je od 1. července zjednodušeno, neboť hraniční kontroly bude provádět pouze jedna, společná chorvatsko-slovinská policejní služba.[16] Došlo rovněž k snížení stavů personálu. Několik set pohraničníků již proto bylo z důvodu změny režimu na severních hranicích Chorvatska přemístěno na jih, k hraničním přechodům s Černou Horou, Bosnou a Hercegovinou a na východ se Srbskem. Jiní byli převeleni do státní správy.
Očekávání
[editovat | editovat zdroj]Chorvatské veřejné mínění je mírně nakloněné vstupu do Evropské unie. Okolo 55 - 75 % obyvatel průběžně podporuje myšlenku evropské integrace. Pozitivní naladění Chorvatska ve smyslu vstupu do EU však zhoršila celá řada okolností, především špatná ekonomická situace jak v Chorvatsku, tak i v Evropské unii. Podporu vstupu rovněž snížilo i obvinění Ante Gotoviny u Mezinárodního trestního tribunálu v Haagu.
Chorvatská veřejnost si od vstupu do Evropské unie očekávala především snížení cen zboží, a to díky vyšší konkurenci a příchodu zahraničních firem na domácí trh.
Evropská unie vyčlenila na rozvoj projektů na území Chorvatska celkem 3,5 miliardy € na dva roky.[17] V sedmiletém období 2014–2020 počítá EU s 8,7 miliardami €, které mají být investovány do Chorvatska[18]
Očekávání, které Chorvatsko sdílelo spolu s dalšími zeměmi střední a východní Evropy, tedy, že Evropská unie pomůže zemi dosáhnout vyšší životní úrovně, však rozptýlila dlouhotrvající hospodářská a později dluhová krize v EU a vysoká míra nezaměstnanosti v Chorvatsku samotném.
Některé země EU se rozhodly zavést pro Chorvatsko v oblasti volného pohybu pracovní sil přechodné období, aby si tak ochránily svůj trh práce. Mezi takové země patří např. jazykově blízké Slovinsko[19], dále Německo, Rakousko, Francie, Bulharsko a Spojené království,[20] Řecko[21] Některé země umožní přístup jen v oblasti některých profesí. Česko, Slovensko, Dánsko, Finsko, Estonsko, Litva a Irsko otevřely svůj pracovní trh bez jakýchkoliv omezení.[zdroj?]
Obavy z nákupu půdy Chorvatsko vyřešilo vlastním přechodným obdobím. Po dobu sedmi let zakázalo příslušníkům jiných zemí (včetně EU) nákup zemědělské půdy na území Chorvatska.
Chorvatsko členem EU
[editovat | editovat zdroj]Po složitých vyjednáváních, kterými Chorvatsko úspěšně prošlo, následovala ratifikace přístupové smlouvy ve stávajících členských státech. Tento proces byl ukončen během roku 2012.
V České republice se přístupovou smlouvou zabýval nejprve Senát, který smlouvu 25. dubna 2012 jednohlasně schválil (přítomno 59 senátorů).[22]Následně se smlouvu zabývala Poslanecká sněmovna, zde byla smlouva schválena dne 8. června 2012, když pro přijetí hlasovalo 151 ze 164 přítomných poslanců.[23] Ratifikační proces pak ukončil prezident republiky, který smlouvu podepsal 27. června 2012.[24]
14. dubna 2013 se v Chorvatsku uskutečnily první volby do Evropského parlamentu, kde zemi reprezentuje 12 zástupců.
1. července 2013 Chorvatsko vstoupilo do Evropské unie.[25] Toto datum stanovila Evropská komise dne 10. června 2011. Oficiální oslavy vstupu Chorvatska do EU se konaly dne 30. června 2013 na Náměstí bána Jelačiće v Záhřebu za přítomnosti José Manuela Barrosa a dalších představitelů Evropské unie.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ euractiv: Slovinsko odblokovalo přístupová jednání Chorvatska s EU. www.euractiv.cz [online]. [cit. 2011-02-06]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2011-02-22.
- ↑ Text dohody, podepsaný 29. října 2001
- ↑ Článek na portálu Akter.rs (srbsky). www.akter.co.rs [online]. [cit. 2013-06-30]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-07-01.
- ↑ Evropská komise schválila vstup Chorvatska do EU
- ↑ Progress in EU-Croatia accession negotiations at a glance[nedostupný zdroj]
- ↑ Europoslanci schválili vstup Chorvatska do EU. www.euractiv.cz [online]. [cit. 2012-01-27]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2011-12-12.
- ↑ Chorvatsko podepsalo přístupovou smlouvu s EU
- ↑ Rozhovor s předsedou strany na portálu hrsvijet.net (chorvatsky)
- ↑ Článek na portálu RTS.rs (srbsky)
- ↑ Článek o referendu na portálu vecernji.hr (chorvatsky)
- ↑ [ Článek na portálu státní televize HRT.hr (chorvatsky). www.hrt.hr [online]. [cit. 2013-06-30]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2020-03-29. Článek na portálu státní televize HRT.hr (chorvatsky)]
- ↑ Chorvaté řekli v referendu „Ano“ Evropské unii. I když je zadlužená iDNES, 22.1.2012
- ↑ Článek na portálu croatiaweek.com (anglicky)
- ↑ Zpráva na portálu drvino.com
- ↑ Článek na portálu lidovky.cz
- ↑ Článek na portálu novosti.rs
- ↑ Článek na portálu pressonline.rs (srbsky). www.pressonline.rs [online]. [cit. 2013-06-30]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2013-06-25.
- ↑ Článek na portálu enter.ba
- ↑ Článek na portálu index.hr (chorvatsky)
- ↑ Článek na portálu tportal.hr (chorvatsky)
- ↑ Článek na portálu index.hr
- ↑ Senát PČR: 21. schůze, 18. hlasování, 25.04.2012
- ↑ Hlasování Poslanecké sněmovny - 40. schůze, 58. hlasování, 8. 6. 2012, 09:38. www.psp.cz [online]. [cit. 2012-07-01]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-03-05.
- ↑ rozhlas.cz: Klaus podepsal přístupovou smlouvu Chorvatska k Evropské unii
- ↑ Informace na portálu MZV ČR. www.mzv.cz [online]. [cit. 2013-06-30]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-06-26.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu vstup Chorvatska do EU na Wikimedia Commons