Narva
Narva Narva | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Overblik | |||||
Land | |||||
Borgmester | Katri Raik[1] | ||||
Region | Ida-Virumaa | ||||
Grundlagt | 1345 | ||||
Postnr. | 20001–21020 | ||||
Telefonkode | 35 | ||||
UN/LOCODE | EENAR | ||||
Demografi | |||||
Indbyggere | 53.875 (2023)[2] | ||||
- Areal | 68,7 km² | ||||
- Befolkningstæthed | 784 pr. km² | ||||
Andet | |||||
Tidszone | EEST UTC+2 UTC+3 | ||||
Hjemmeside | www.narva.ee | ||||
Oversigtskort | |||||
Narvas beliggenhed i Estland 59°22′33″N 28°11′46″Ø / 59.37583°N 28.19611°Ø |
Narva (tysk: Narwa; russisk: Нарва) er Estlands tredjestørste by med 53.875 (2023)[2] indbyggere. Byen ligger ved den russiske grænse. Floden Narva, som danner grænsen mellem Estland og Rusland, løber fra Peipus-søen gennem byen til Narva-Jõesuu, hvor den løber ud i Narvabugten, der er en del af Den Finske Bugt.
Ca. 95% af byens indbyggere er russere (idet byens estiske befolkningsdel, der var flygtet under 2. verdenskrig, i Sovjettiden ikke havde lov at vende tilbage), men mange taler dog også estisk. De mest udbredte fremmedsprog er engelsk og tysk.
Historie
[redigér | rediger kildetekst]Historisk var Narva en vigtig by i både det danske (1219-1346) og det svenske (1561-1710) østersørige, og i perioden herimellem for Den Tyske Ordensstat, idet Narvafloden markerer grænsen mellem Rusland og Vesteuropa. Således er de ældste dele af byens grænsefæstning, Hermanni Linnus (tysk: Hermannsfeste) fra den danske tid. Ved Narva udspillede sig under Store Nordiske Krig Slaget ved Narva i 1700. Her besejrede den svenske hær med taktisk overlegenhed en langt større russisk styrke. Fire år senere erobrede russerne dog Narva og lagde herved grunden til godt 200 års russisk dominans i Baltikum.
Narvas gamle by var før 2. verdenskrig en af verdens smukkeste barokbyer, men blev ødelagt af bombardementer i slutningen af krigen, da estiske frivillige sammen med nazister nægtede at nedlægge våbnene og overgive sig til russerne. I Sovjettiden blev byen genopbygget med betonbyggeri. Kun rådhuset er genopbygget i oprindelig stil. Byens voldanlæg med bastioner er dog bevaret.
Erhverv
[redigér | rediger kildetekst]Narva har siden 1857 været hjemsted for tekstilindustri i form af Kreenholm Manufaktur, der i dag er svenskejet og er en af Europas største tekstilindustrier. Byens industri har til stadighed udnyttet vandkraften fra Narvafloden.
Transport
[redigér | rediger kildetekst]Ud over muligheden for at nå Narva med færgen fra Stockholm til Tallinn og fortsætte rejsen med bus eller tog, kan man også sejle med Narva Line, der sejler mellem Kotka i Finland og Sillamäe nær Narva.
Personer fra Narva
[redigér | rediger kildetekst]- Evert Horn (1581-1615), statsholder i Narva
- Nikolai Stepulov (1913-1968), olympisk bokser.
- Paul Keres (1916-1975), skakstormester.
- Valerij Karpin (1969-), tidligere russisk fodboldspiller.
Referencer
[redigér | rediger kildetekst]- ^ rus.err.ee (fra Wikidata).
- ^ a b Statistical Database of Statistics Estonia, hentet 28. august 2023 (fra Wikidata).
Eksterne henvisninger
[redigér | rediger kildetekst]- Byens officielle hjemmeside Arkiveret 5. februar 2007 hos Wayback Machine
- Richard Landwehr: Slaget om Narva i 1944