Keskustelu:Göbekli Tepe
Minua vähän vaivaa, kun suomenkielisessä versiossa Göbekli Tepe nimetään kivikautiseksi "asunpaikaksi". Esimerkiksi National Geographicin laajahkossa artikkelissa nimenomaan korostetaan sitä, ettei alueelta ole löydetty merkkejä asutuksesta. Englanninkielinen Wikipedia käyttää termiä "shrine", joka kai olisi suomennettavissa palvontapaikaksi tai pyhäköksi. Kai temppelialuekin kävisi. Alkuperäisin saksankielinen teksti käyttää hyvin neutraalia ilmaisua "kivikautinen löydöspaikka" (Fundort), joka ei siis ota kantaa rakennelmien käyttötarkoitukseen.
Maailman ensimmäinen tähtitorni!
[muokkaa wikitekstiä]Gobelki Tepe on herättänyt ihmeen vähän kiinnostusta ottaen huomioon kuinka merkittävä löytö se on. Taidokas rakennelma joka tehty yli 7000 vuotta ennen Stonehengeä. Kyse on ilman muuta astronomisesta "laitteesta" jossa on kaksitoista huonetta. Tornien keskellä on allas joka lienee toiminut jonkinlaisena heijastimena. Prekession takia torneja on jouduttu tekemään useampiakin jotta kevätpäivän tasaus osuisi oikeaan tähtimerkkiin. 62.78.190.35 9. lokakuuta 2012 kello 13.32 (EEST)
Ihmisen perustarpeet
[muokkaa wikitekstiä]Rakennuksessa heijastuvat pitkälti samat ihmisen perustarpeet, kuin kulttuureissa yleensäkin. Vuoden kierron ymmärtäminen on ollut ravinnon hankinna kannalta keskeistä, siksi ympäristössä nähtävät viitteet ajankulusta on pyritty merkitsemään muistiin. Jo varhain ihmiset ovat havainneet taivaankappaleiden liikkeiden kertovan ajankulusta - niinpä niitä on ryhdytty merkitsemään ylös. Keskusteluketjun toinen kommentti "tähtitornista" on looginen. Kun taivaankappaleita seuraamalla on voitu arvioida ajankulkua, on ymmärrettävää, että ihmiset ovat pyrkineet löytämään taivaankappaleista muutakin tietoa (mikä on usein johtanut myös virheelliseen tai todellisuuteen perustumattomaan päättelyyn tulevien tapahtumien ennustamisessa => tähditä ennustaminen/astrologia).
Taivaalla havaittavat tähdet muodostavat kuvioita, joita on eri kulttuureissa yhdistetty eläimiin. Tämä ei välttämättä ole sattumaa, sillä eläimet ovat pääsääntöisesti verraten saman muotoisia (verrattuna kasveihin). Se että eri kulttuureissa sama tähtikuvio on yhdistetty eri eläinlajiin, on niin ikään loogista, koska eri kulttuurien alueella ihmisiä ympäröivät eläinlajit, samoin kuin niiden merkitys jokapäiväselle elämälle vaihtelee suuresti. Olisi mielenkiintoista selvittää, yhdistyykö joidenkin kaiverrettujen eläinkuvioiden "tyylittely" siihen, että tyylittelemällä niiden muoto osuisi mahdollisesti paremmin mallina olevan tähtikuvion muotoon?
Ei välttämättä ole sattumaa, että esimekiksi pilarissa, jonka kylkeen on kaiverrettu härkää muistuttava eläinhahmo, hahmo osoittaa härän tähtikuvioon. Muitakin viiitteitä astronomiaan voidaan arvella olevan. Rakennelman tulkitseminen uskontoihin ja näiden tulkintojen arvioiminen uskontojen sisällön suhteen on mielestäni rohkeaa. Vaikka kaikkia kulttuureja leimaa joukko uskomuksia ja uskontopiirteitä, on mahdollista, että elämisen kannalta tärkeät perustarpeet (kute kasvukaisien sekä saaliseläinten vuodenaikaisten liikkeiden tuntemus) ovat vahvasti motivoineet rakentamaan ajankulun ymmärrystä kuvaavan rakennelman.
--AaaPete (keskustelu) 11. marraskuuta 2016 kello 11.55 (EET)