Silfverskiöld
Silfverskiöld | |
---|---|
Silfverskiöld-suvun aatelisvaakuna nr. 1073 |
|
[[Tiedosto:{{{kuva}}}|250px|]] | |
Alkuperä | Suvun alkuperä on ruotsin Smoolannista |
Aateloitu | 5. elokuuta 1686 |
Kantaisä | Nicolaus Hyltén Silfverskiöld (1635–1702) |
Introdusoitu | 1686 |
Arvo | aatelinen |
Numero | Adlig ätt nr 1073 |
Silfverskiöld on ruotsin smoolannista lähtöisin oleva aatelissuku, jonka paroniksi korotettu sukuhaara käyttää nimeä Silfverschiöld. Kuningas Kaarle XI aateloi suvun ja se esiteltiin Tukholman ritarihuoneseen 11. elokuuta 1686 numerolla 1073.[1][2] Kuningas Kustaa III antoi sukuun kuuluneelle Götan hovioikeuden presidentille Arved Silfverschiöldille paronin arvon 15. lokakuuta 1771, ja suku esiteltiin vuonna 1776 numerolla 283.[3][4][5]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Silfverschiöld | |
---|---|
Silfverschiöld-suvun paroninvaakuna nr. 283 |
|
[[Tiedosto:{{{kuva}}}|250px|Silfverskiöld-suvun aatelisvaakuna nr. 1073]] Silfverskiöld-suvun aatelisvaakuna nr. 1073 |
|
Korotettu | 15. lokakuuta 1771 paronin arvoon, nr. 283 |
Kantaisä | Arvid Silfverschiöld (1710–1781) |
Nykyinen päämies | Carl Otto Edmund Silfverschiöld (född 1965) |
Introdusoitu | 1776 |
Numero | Adlig ätt nr 283 |
Suvun ensimmäinen tunnettu edustaja oli 1500-luvun jälkipuoliskolla Smoolannissa elänyt torppari Jönson Hyltasta. Hänen poikansa Andreas Jonae (1598–1666) toimi kirkkoherran virassa Ölmestadin Växjön hiippakunnan pastoraatissa, joka otti käyttöönsä sukunimen Hyltenius. Hänen jälkeläisensä käyttivät sukunimiä Hyltenius, Hyltén, Hylthén ja von Hylthéen.[6][5]
Kirkkoherra Andreas Jonae Hylteniuksen poika, oli Lundin yliopiston oikeustieteen professori Nicolaus Hylteen (1635–1702), jonka kuningas Karl XI aateloi 5. elokuuta 1686 Tukholman linnassa nimellä Sölffwersköld[7]. Hänet esiteltiin samana vuonna 8. marraskuuta nykyisellä numerolla 1073.[2] Vuonna 1771 suku haarautui silfverschiöldiksi nro 283 paroninsukuun, ks. Suvulla on yhteinen alkuperä sukupuuttoon kuolleiden Silfvercrantz no 1012[8] ja von Hylteenin no 1482[9] sekä sukupuuttoon kuolleiden von Hylteenin no 152[10] aatelissukujen kanssa.
Alkuperäinen kilpikirje on säilytettävänä Tukholman ritarihuoneella vuodesta 1995 lähtien.[1]
Suvun jäseniä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet: [5]
Aakkosjärjestyksessä:
- Arvid Silfverschiöld (1710–1781), paroni ja virkamies
- Carl Silfverschiöld (född 1965), ekonomisti, maanomistaja
- Carl Gustaf Silfverskiöld (1692–1741), lakimies
- Carl Otto Silfverschiöld (1827–1879), kabinetin kamariherra, kansanedustaja
- Carl-Otto Silfverschiöld (1899–1955), hevosmestari, kamariherra, maanomistaja
- Carl Ulrik Silfverschiöld, ruotsalainen kenraali
- Christina Silfwerschiöld (1719–1787), kirjailija
- Christina Louise Silfverschiöld (född 1966), prinsessa Desiréen tytär
- Margareta Silfverskiöld (född 1937), keraamikko, laulaja ja säveltäjä
- Niclas Silfverschiöld (1934–2017), prinsessa Désiréen aviomies, Kobergin linnan omistaja
- Nils Silfverskiöld, flera personer
- Nils Silfverskiöld (1635–1702), juristi
- Nils Gustaf Silfverskiöld (1725–1764) kapteeni
- Nils Silfverskiöld (1674–1753), hovioikeuden valtuutettu, Götan hovioikeuden varapuheenjohtaja ja maaherra
- Nils Nilsson Silfverskiöld (1751–1822), sotilas- ja virkamies
- Nils Silfverschiöld (1753–1813), armeijan upseeri, maanviljelijä, poliitikko
- Nils Silfverskiöld (1888–1957), lääkäri
- Nils August Silfverschiöld (1787–1878), maanviljelijä, kansanedustaja
- Nils August Silfverschiöld (1816–1869), maanviljelijä, kansanedustaja
- Otto Silfverschiöld (1871-1951), sotilas, kansanedustaja
- Peter Silfverskiöld (1691-1758), Turun hovioikeuden presidentti (1747–1758) ja proguraattori (1742–1747), hän oli myös suvun nuoremman haaran kantaisä, josta tuli Silfverskiöldin aatelissuvun nuorempi haara[11].
- Petter Silfverskiöld (1854–1940), lääkäri
- Petter Silfverskiöld (1755–1811), sotaneuvos ja valtiopäivämies
- Tage Silfverskiöld (1909–1985), piiripäällikkö
Kronologisessa järjetyksessä:
- Nils Silfverskiöld (1635–1702), juristi
- Nils Silfverskiöld (1674–1753), hovioikeuden valtuutettu, Götan hovioikeuden varapuheenjohtaja ja maaherra
- Peter Silfverskiöld (1691-1758), Turun hovioikeuden presidentti (1747–1758) ja proguraattori (1742–1747), hän oli myös suvun nuoremman haaran kantaisä, josta tuli Silfverskiöldin aatelissuvun nuorempi haara[11].
- Arvid Silfverschiöld (1710–1781), paroni ja virkamies
- Nils Nilsson Silfverskiöld (1751–1822), sotilas- ja virkamies
- Nils Silfverschiöld (1753–1813), armeijan upseeri, maanviljelijä ja poliitikko
- Petter Silfverskiöld (1755–1811), sotaneuvos ja valtiopäivämies
- Nils Gustaf Silfverskiöld (1725–1764) kapteeni
- Nils August Silfverschiöld (1787–1878), maanviljelijä ja kansanedustaja
- Nils August Silfverschiöld (1816–1869), maanviljelijä ja kansanedustaja
- Carl Otto Silfverschiöld (1827–1879), kabinetin kamariherra, kansanedustaja
- Petter Silfverskiöld (1854–1940), lääkäri
- Otto Silfverschiöld (1871-1951), sotilas, kansanedustaja
- Nils Silfverskiöld (1888–1957), lääkäri
- Carl-Otto Silfverschiöld (1899–1955), hevosmestari, kamariherra, maanomistaja
- Tage Silfverskiöld (1909–1985), piiripäällikkö
- Niclas Silfverschiöld (1934–2017), prinsessa Désiréen aviomies, Kobergin linnan omistaja
- Margareta Silfverskiöld (född 1937), keraamikko, laulaja ja säveltäjä
- Carl Silfverschiöld (född 1965), ekonomisti, maanomistaja
- Christina Louise Silfverschiöld (född 1966), prinsessa Désiréen tytär
Suomessa vaikuttaneita
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Nicolaus Hyltén Silfverskiöld, tunnetaan nimellä "Niklas" (18. tammikuuta 1635 – 11. tammikuuta 1702), professori[6][12][13]. Lapset:
- Peter Silfverskiöld (1691–1758), Turun hovioikeuden presidentti (1747–1758) ja proguraattori (1742–1747), hän oli myös suvun nuoremman haaran kantaisä, josta tuli Silfverskiöldin aatelissuvun nuorempi haara[11].
- Nils Gustaf Silfverskiöld (1725–1764) kapteeni, lapset:
- Petter Silfverskiöld (1755–1811), sotaneuvos ja valtiopäivämies
Merkittäviä henkilöitä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöld (1934–2017[14][15]), (Ruotsin prisessa Désiréen aviopuoliso)[16][17][18][19]
Sukulaisuuksia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Désirée (Ruotsin prinsessa) Avioliittonsa kautta paronitar Silfverschiöld
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Niclas Silfverschiöld, 1934-2017 Phaleristica-blogi 11.4.2017. Viitattu 15.10.2022
- haku sanalla ”Silfverskiöld” Europeana heraldica (Kansallisarkiston heraldinen tietokanta Silfverskiöld) Viitattu 15.10.2022
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b Silfverskiöld :Riddarhuset www.riddarhuset.se. Arkistoitu 15.10.2022. Viitattu 26.10.2022.
- ↑ a b Silfverskiöld nr 1073 - Adelsvapen-Wiki www.adelsvapen.com. Viitattu 16.10.2022.
- ↑ Silfverschiöld :Riddarhuset www.riddarhuset.se. Arkistoitu 15.10.2022. Viitattu 26.10.2022.
- ↑ Silfverschiöld nr 283 adelsvapen.com.
- ↑ a b c Silfverschiöld. Wikipedia, 25.9.2023. Artikkelin verkkoversio. sv
- ↑ a b Silfverskiöld (Silfverschiöld), släkt - Svenskt Biografiskt Lexikon sok.riksarkivet.se. Viitattu 16.10.2022.
- ↑ Wilhelm Gabriel Lagus: Åbo hofrätts historia intill den 12 Nov. 1823, då hofrätten firade sin andra secular-fest. Frenckell, 1834. Teoksen verkkoversio (viitattu 14.3.2024). sv
- ↑ Silfvercrantz nr 1012 - Adelsvapen-Wiki www.adelsvapen.com. Viitattu 14.3.2024.
- ↑ Von Hylteen nr 1482 adelsvapen.com.
- ↑ Von Hylteen nr 152 adelsvapen.com.
- ↑ a b c Peter Silfverskiöld (1691–1758). Wikipedia, 10.11.2023. Artikkelin verkkoversio. sv
- ↑ Riksarkivet: Riksarkivet - Sök i arkiven sok.riksarkivet.se. Viitattu 14.3.2024. (ruotsiksi)
- ↑ Nicolaus (Niclas) Silfverskiöld - Svenskt Biografiskt Lexikon sok.riksarkivet.se. Viitattu 14.3.2024.
- ↑ Niclas Silfverschiöld - Uppslagsverk - NE.se www.ne.se. Viitattu 5.3.2024.
- ↑ Friherre Niclas Silfverschiöld har avlidit www.kungahuset.se. Viitattu 5.3.2024. (ruotsiksi)
- ↑ 952 (Vem är Vem? / Götaland utom Skåne, Halland, Blekinge 1965) runeberg.org. Viitattu 5.3.2024. (ruotsiksi)
- ↑ Nils Segerstråle: 129 (Svenska fideikommiss) runeberg.org. 1979. Viitattu 5.3.2024. (ruotsiksi)
- ↑ Johannes: Friherre Niclas Silfverschiöld 1934-2017 Johannes Öberg. 12.4.2017. Viitattu 5.3.2024. (ruotsiksi)
- ↑ Niclas Silfverschiöld, 1934-2017 Phaleristica. 11.4.2017. Viitattu 5.3.2024. (ruotsiksi)