Vilhelm II
Vilhelm II, Friedrich Wilhelm Viktor Albert von Hohenzollern (27. tammikuuta 1859, Berliini – 4. kesäkuuta 1941, Doorn) oli Saksan viimeinen keisari vuosina 1888–1918.
Lausahduksia
[muokkaa]- "Päivystävän upseerin tehtävä siirtyi minulle, mutta kurssi pysyy samana. Täyttä höyryä eteenpäin!" [1]
- Vilhelm II erotettuaan Otto von Bismarckin.
- "Armoa ei anneta, vankeja ei oteta. Kuten hunnit tuhat vuotta sitten niittivät mainetta... tulkoon Saksan nimi Kiinassa niin hyvin tunnetuksi, ettei yksikään kiinalainen enää koskaan uskalla edes katsoa saksalaista karsaasti." [2]
- Vilhelm II "hunnipuheessaan" Saksan siirtoarmeijalle, joka oli lähdössä Kiinaan kukistamaan boksarikapinaa.
- "Te englantilaiset olette hulluja, hulluja kuin maaliskuun rusakot (mad as March hares). Mitä teille on tapahtunut, kun käytöksenne on täysin sopimatonta suurvallalle? Mitä muuta voin tehdä kuin olen tehnyt? Ilmoitin niin painokkaasti puheessani Guildhallissa, että sydämeni haluaa rauhaa, ja että yksi rakkaimmista toiveistani on elää hyvissä väleissä Englannin kanssa. Olenko koskaan rikkonut lupaustani? Valehtelu ja vältteleminen ovat vieraita luonnolleni. Tekojeni pitäisi puhua puolestani, mutta ette kuuntele niitä vaan heitä, jotka vääristelevät niitä. Tämä on henkilökohtainen loukkaus, jota paheksun. Oleminen ikuisesti väärin tuomittuna, toistuvien ystävyydentarjousteni joutuminen mustasukkaisten, epäluuloisten silmien punnittavaksi, verottaa kärsivällisyyttäni vakavasti. Olen sanonut kerta toisensa jälkeen olevani Englannin ystävä, mutta teidän lehdistönne -ainakin huomattava osa siitä- saa Englannin kansan torjumaan ojennetun käteni ja vihjaa, että toisessa on tikari. Miten voisin vakuuttaa kansakunnan vastoin sen omaa tahtoa?[3]
- Vilhelm II haastattelussaan Daily Telegraph -lehdelle lokakuussa 1908.
Lähteet
[muokkaa]- ↑ Udelhoven, Hermann-Josef: "Saksan keisarikunta", Maailmanhistoria, s. 380. Peter Delius, 2007.
- ↑ Udelhoven, Hermann-Josef: "Saksan keisarikunta", Maailmanhistoria, s. 383. Peter Delius, 2007.
- ↑ The Daily Telegraph Affair. World War I Document Archive. (englanniksi)